Päiväys	Dnro	
	30.1.2006	KSU-2005-R-8/53	
	
	Mustankorkea Oy

	
		
     Viite 	Mustankorkean jätteenkäsittelykeskus	

     Asia 	Lausunto ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta	

HANKETIEDOT JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY

Mustankorkea Oy on hankkeesta vastaavana käynnistänyt ympäristövaikutusten arviointimenettelyn Mustankorkean jätteenkäsittelykeskuksesta toimittamalla ympäristökeskukselle ympäristövaikutusten arviointiohjelman. Keski-Suomen ympäristökeskus toimii yhteysviranomaisena hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä (laki 468/94 ja 267/99). Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vireille tulon peruste oli YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 11) jätehuolto.

Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma hankkeen toteuttamisvaihtoehdoista, ympäristövaikutusten arvioinnista ja arvioinnin järjestämisestä. Ympäristövaikutusten arviointiohjelman on laatinut Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy.

Hankkeen kuvaus

Jyvässeudun kunnat ovat siirtäneet jätelain mukaiset jätteiden käsittelyyn
liittyvät tehtävät Mustankorkea Oy:lle vuodesta 1998. Mustankorkea Oy on näin se organisaatio, joka kehittää Jyvässeudulla sijaitsevan jätteiden käsittelykeskuksen toimintoja siten, että se voi vastata jätelain ja -asetuksen nojalla annettujen määräysten mukaisiin vaatimuksiin. Yhtiön tehtävä on huolehtia osakaskuntien alueelta syntyvien bio-, kuiva- ja kaatopaikkajätteiden vastaanotosta, jalostamisesta, jalostuksessa syntyvien tuotteiden markkinoinnista, kaatopaikkojen ylläpidosta, hoidosta ja osaltaan edistää jätteiden hyötykäyttöä ja kierrätystä osakaskuntien alueella. Yhtiö voi ottaa käsiteltäväksi jätteitä myös muiden kuin osakaskuntien alueelta. Jyväskylän seudun jätteiden käsittelyn keskittäminen yhteen käsittelykeskukseen on useissa selvityksissä osoittautunut niin taloudellisesti kuin ympäristönsuojelullisesti parhaaksi vaihtoehdoksi Jyvässeudun kuntien ja niiden jätteiden tuottajien kannalta. Keskittämällä jätteiden käsittely voidaan kustannukset käsiteltävää yksikköä kohti pitää kohtuullisella tasolla. Samalla muodostuvat ympäristöhaitat voidaan hallita paremmin, ja näin voidaan toteuttaa asianmukainen jätteiden käsittely ennen niiden toimittamista hyötykäyttöön ja jätteen loppusijoitus. Keskittäminen on myös maakunnan jätesuunnitelman tavoite.

Jyväskylän seudun jätteenkäsittely on seutukaavassa varauduttu keskittämään nykyiselle, vuonna 1963 perustetulle Mustankorkealle. Mustankorkean käsittelyaluetta ympäröivien maankäyttötarpeiden kehittämiseen ja käyttöönottoon on kuitenkin suuria paineita. Uusia aluevarauksia on syytä valmistella pidemmän aikavälin tarpeisiin hyvissä ajoin sillä alueiden käyttöönotto on pitkällinen prosessi. Jollain aikajänteellä Mustankorkean alueella tapahtuva jätteiden käsittelyyn liittyvät toiminnot on siirrettävä toisaalle. Vuonna 2007 kaikilta jätteen loppusijoitusalueilta edellytetään tiivistä pohjarakennetta, mitä vaatimusta nykyinen läjitysalue Mustankorkealla ei täytä. Tällöin otetaan käyttöön uusi loppusijoitusalue toisaalla tai Mustankorkean louhosalueelle sijoittuva laajennusalue. Tämän jälkeen Mustankorkealla ei enää ole loppusijoitukseen soveltuvaa täyttötilavuutta. Kompostointiin tehdyt rakennusinvestoinnit käytetään Mustankorkealla loppuun. Kaikki tämä edellyttää valmistelevia toimenpiteitä, jotka mahdollistavat toiminnan siirtämisen uudelle alueelle, kun siihen on tarvetta.

Ympäristövaikutusten arvioinnin tavoitteena on tuoda tietoa hankkeen ympäristövaikutuksista suunnitteluun ja päätöksentekoon. Arvioinnin tarkoituksena on myös lisätä kansalaisten tiedonsaantia ja osallistumismahdollisuuksia. Tämän arviointiohjelman tavoitteena on aloittaa ympäristövaikutusten arviointi (YVA) –prosessi, jossa arvioidaan vaihtoehtoisia jätteenkäsittelykeskuksen sijoituspaikkoja. Arviointiprosessi tuottaa päätösaineistoa, jolla vaihtoehtoisia alueita voidaan arvioida ja lisäksi aineistoa jota tarvitaan ympäristöluvan hakemiseen. Laitoksen vaihtoehtoiset sijoituspaikat ovat  Laukaan Mörkökorpi, Petäjäveden Vahtivuori ja Jyväskylän maalaiskunnan Seivässuo. Lisäksi tarkastellaan vaihtoehtoa toimintojen jatkamiseksi Mustankorkealla laajennusalueineen  uuden ympäristöluvan  (10.6.2005) mukaisesti.

ARVIONTIOHJELMASTA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN

Arviointiohjelma oli nähtävänä mielipiteiden ja lausuntojen esittämistä varten  1.11. – 30.12.2005 seuraavissa paikoissa:

Vapo Oy, Yrjönkatu 42
Jyväskylän kaupungintalo, Vapaudenkatu 32
Jyväskylän maalaiskunnan kunnavirasto, Puistokatu 35
Laukaan kunnanvirasto, Laukaantie 14
Petäjäveden kunnanvirasto, Urheilutie 2
Toivakan kunnanvirasto, Toivakantie 49
Keski-Suomen ympäristökeskus, Ailakinkatu 17
Keltinmäen kirjasto, Keltinmäentie 15
Lievestuoreen kirjasto, Liepeentie 47
Petäjäveden kirjasto, Miilutie 4
Toivakan kirjasto, Keskustie 4 
Vaajakosken kirjasto, Urheilutie 36 B

Arviointiohjelma oli nähtävänä myös internetosoitteessa www.mustankorkea.fi. Ohjelmaa koskeva kuulutus julkaistiin sanomalehti Keskisuomalaisessa. Hanketta ja sen ympäristövaikutusten arviointia esiteltiin yleisölle 8.11. klo 17.30 Toivakan kirjastolla, 10.11. klo 17.30 Lievestuoreen kansalaisopistolla, 15.11. klo 17.30 Keltinmäen koululla ja 24.11. klo 17.30 Kintauden koululla. Kuulemisessa ympäristökeskukselle jätettiin 23 lausuntoa ja mielipidettä. Kintauden kylätoimikunnan kannanottoon liittyen ympäristökeskukselle jätettiin jäljennökset hanketta vastustavista nimilistoista, joita on 9 kappaletta. Lisäksi konsultti teki yleisötilaisuuksien yhteydessä jakamallaan lomakkeella kyselyn hankkeen vaikutuksista.

Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä

Jyväskylän kaupunki

Kaupunginhallitus katsoo, että ympäristövaikutusten arviointiohjelma on laadittu asiantuntevasti. Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn toteuttaminen ohjelmassa suunnitellulla tavalla antaa hankkeesta vastaavalle sen tarvitsemaa tietoa ja mahdollistaa sijoitusvaihtoehtojen ympäristössä asuvien osallistumisen oman elinympäristönsä säilyttämiseen mahdollisimman viihtyisänä. 

Kaupunginhallitus esittää, että Mustankorkea Oy:n jätteenkäsittelykeskuksen ympäristövaikutusten arviointiohjelma voidaan hyväksyä esitetyssä muodossaan. (Aikaisemmat käsittelyt rakennus- ja ympäristölautakunnassa sekä kaupunkisuunnittelulautakunnassa)

Jyväskylän maalaiskunta	

Suunnitteluvaihtoehtojen välillä tulee suorittaa taloudellinen tarkastelu liikenteen vaikutuksista huomioon ottaen eri jätelajikkeiden syntypaikat (esim. Nenäinniemi ja Rauhalahti) ja asutuksen sijoittuminen. YVA- selostuksessa tulee ilmetä vesihuollon ja tiestön kustannukset eri vaihtoehdoissa. Mahdollisen jätevedenpuhdistamon rakentaminen tulee arvioida myös eri vaihtoehdoissa. Hajun ja melun ympäristövaikutukset eri vaihtoehdoissa tulee esittää selkeinä karttoina, joissa on esitetty, mihin asti ympäristövaikutukset ulottuvat. Liikenteen aiheuttamat ympäristöhaitat tulee arvioida sekä uusien rakennettavien tieyhteyksien että olemassa olevien teiden osalta.

Ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa tulisi myös arvioida toiminnan tulevaa mahdollista laajentamistarvetta. Arviointiohjelma on asiantuntevasti laadittu ja antaa tarvittavan tietopohjan eri vaihtoehtojen vertailulle.

Jyväskylän Seudun puhdistamo Oy

Jätevedenpuhdistamolle johdettavien kaatopaikkavesien laatua ja vaikutuksia jätevedenpuhdistamon toimintaan on tutkittava. Kaatopaikalta puhdistamolle johdettavat jätevedet poikkeavat laadultaan muusta kunnallisesta jätevedestä ja siksi niiden vaikutusta jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava. Lisäksi on arvioitava johdettavien jätevesien määrän kehittymistä tulevaisuudessa. Myös kaatopaikkavesien johtamistavan (vesien jatkuva johtaminen viemäriin tai jaksottainen pumppaus) vaikutusta jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava. Jätteenkäsittelyalueella mahdollisesti tehtävää jätevesien omaa puhdistamista on arvioitava.

Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys ry.

Vaihtoehtojen arviointi vaikuttaa menetelmiltään melko perustellulta. On huomattava, että tärkeimpien ympäristövaikutusten luettelossa ei ole mainittu alkuperäisluonnon tuhoutumista, joka saattaa tietyillä kohteilla nousta selvästi merkittävämmäksi vaikutukseksi kuin esim. maiseman turmeltuminen. Asiaan onkin kiinnitetty huomiota kappaleessa mainitulla suojavyöhykemäärittelyllä, jolla on tarkoitus minimoida mm. luontokohteisiin  kuten luonnonsuojelualueisiin liittyvät haitalliset ympäristövaikutukset.

Tämä huomioon ottaen on yllättävää, että analyysin jälkeen toteuttamiskelpoisten kohteiden joukkoon on jäänyt Seivässuo. Natura 2000- kohde Iilinjärven alue sijoittuu lähimmillään vain 100 metrin päähän jätteenkäsittelyaluevarauksesta. Vaikutuksia alkuperäisluontoon on väheksytty tai analyysissä on tehty virheitä, koska jätteenkäsittelyalueen sijoittaminen näin lähelle luonnonsuojelualuetta on mahdotonta ilman merkittäviä haittavaikutuksia. Ympäristön nykytilan kuvauksessa  (kpl 6.3.) mainitaan länsipuolisten luonnonsuojelualueiden sijaitsevan noin 2 kilometrin päässä. 

Luontovaikutusten arviointi ( kpl 7.2.5) vaikuttaa luontotyyppien ja kasvillisuuden arviointimenetelmien osalta tyydyttävältä. Kuitenkin useiden muiden arviointien tapaan on jätetty huomioimatta se, että loppukesä on erittäin epäsopiva ajankohta pesimälinnuston takseerauksiin ja näin ollen myös hankkeen linnustovaikutusten arviointi on ohjelmassa mainitut inventoinnit suorittamalla  mahdotonta. Luontovaikutusten arviointia laadittaessa tulee varmistaa seuraavien linnustotiedon hankintaan liittyvien reunaehtojen täyttyminen: Luontoselvitys sisältää suunnitellut linnustolaskennat niiden kannalta optimaaliseen aikaan huhti-kesäkuussa ja että linnuston parimääriä on arvioitu vähintään kolmen aluevarauksille ja niistä muutaman sadan metrin säteelle ulottuvan maalinnustokartoituslaskennan avulla. 

Keski-Suomen liitto
		
On tärkeää, että vaikutusarvioinnin pohjana on kultakin alueelta käytettävissä riittävän yksilöidyt maaperätiedot. Liitolla ei ole muuten erityistä huomautettavaa arvioitaviksi esitettyihin ympäristövaikutuksiin. Arviointimenetelmät on ohjelmassa kuvattu melko yleisellä tasolla, mikä vaikeuttaa tässä vaiheessa arvioinnin riittävyyden tulkintaa. Liitto katsoo, että menetelmät tulisi kuvata yksityiskohtaisemmin. Samoin vaikutusten rajausehdotusta on käsitelty hyvin suppeasti ja yleispiirteisesti. Eri toimintojen suorien ja välillisten vaikutusten rajauksia on syytä tarkastella varsin laajasti ottaen huomioon kaikki alueelle suunnitellut osatoiminnot ja niiden erilaiset vaikutusalueet. Mm. liikenteen vaikutusten osalta voidaan todeta, että kun vaihtoehtoiset käsittelyalueet sijoittuvat eri puolille kaupunkiseutua ja kuljetukset tapahtuvat eri suunnista ja eri jätejakeidenkin osalta erilaisia reittejä käyttäen vaikutukset tulevat olemaan varsin laaja-alaisia. Liikenteen ympäristövaikutuksia tulee tämän vuoksi tarkastella kuljetusten aiheuttamien paastojen (7.2.3) ja ihmisten elinoloihin kohdistuvien vaikutusten (7.2.8) osalta verkollisesti laajempana kokonaisuutena. Liikenteen vaikutustarkastelujen rajaamista vain sijoitusalueiden välittömään läheisyyteen ei voi pitää riittävänä.

Jätteenkäsittelykeskuksen yhteydessä on tärkeää kiinnittää huomiota paikallisten asukkaiden elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuviin vaikutuksiin. Lähialueen asukkaat suhtautuvat jätteenkäsittelykeskuksiin oletettujen vaikutusten takia yleensä varauksellisesti. Tämän takia ohjelmassa on varauduttava siihen, että arvioinnilla kyetään antamaan luotettava, realistinen ja helposti ymmärrettävissä oleva vastaus siihen, millaisia jätteenkäsittelykeskuksen osatoiminnoista aiheutuvat vaikutukset ja kokonaisvaikutukset tulevat olemaan, mistä ne aiheutuvat ja minne ne ulottuvat. Asian ymmärrettävyyden kannalta tulee olemaan tärkeää kokonaisvaikutuksen hahmottaminen, vaikutusten leviämisen tunnistaminen ja vaikutusten esittämistapojen valinta.

Arviointimenettelyn onnistumisen kannalta on edelleen tärkeää riittävän osallistumisen järjestäminen, jotta ihmisten mielipiteet ja kokemukset tulevat esille. Onnistuneella vuorovaikutuksella voidaan samalla korjata jätteenkäsittelykeskuksen toimintaan liittyviä vääriä ennakkoluuloja. Arviointiohjelmaa koskeva osallistumismenettely on järjestetty asetuksen mukaisesti ja vuorovaikutusta on pidettävä riittävänä.

Liitto katsoo, että arviointiohjelma on laaja-alainen ja selkeä, mikä luo edellytykset sille, että hankkeen ympäristövaikutuksista muodostuu arviointimenettelyn kuluessa hyvä kokonaiskäsitys. Tavoiteltavana lopputuloksena on löytää jätteenkäsittelykeskukselle sijoituspaikka, jossa ympäristöhaitat ovat mahdollisimman vähäiset ja jätteenkäsittely on yhdyskuntarakenteen ja infrastruktuurin kannalta kestävää.

Keski-Suomen museo
Jyväskylän seudun ympäristössä sijaitsevien valtakunnallisesti ja maakunnallisesti arvokkaiden kulttuuriympäristöjen ja –maisemien sijainti tulee selvittää erityisen hyvin, jotta niiden kulttuuri- ja luonnonarvoja ei heikennetä hankkeella. Toimintojen yhtäaikainen jatkuminen Mustankorkealla ja uudessa paikassa antaa mahdollisuuksia kehittää eri jätteenkäsittelytapoja ja lisätä kansalaisten ympäristöosaamista. Uusi sijoituspaikka merkitsee kaupunkimaisen ja teollisen yhdyskuntarakenteen leviämistä maaseutumaiselle alueelle, minkä vuoksi liikenteelliset valmiudet ja maaperä tulevat erityisesti selvitettäviksi. Maisemamerkitykset tulee silloin arvioida aluekehittämisnäkökulmasta ottaen huomioon maakuntakaavaan merkityt säilyttämisen arvoiset kulttuuri- ja maisema-alueet sekä muinaismuistot. 

Luonto- ja virkistysalueet saattavat muodostaa esteitä jätteenkäsittelyalueen muodostamiselle. Tiivis ja tehokas kaupunkirakenne Jyväskylän lähiöissä asettaa omat vaatimuksensa laajemmalle teolliselle jätteenhoidolle. Paitsi laitoksen toiminnasta haitallisia vaikutuksia hankkeesta voi tulla ennestään vilkkaasti liikennöidyille teille siitä, että laitoksen toiminta kasvaa yli maakunnallisten tarpeiden ehkä jopa globaaleja tarpeita huomioon ottaen. 

Vaikutuksia tulee tutkia arvokkaiden maisema- ja kulttuuriympäristöjen hyvän hoidon turvaamislähtökohdista sekä olemassa olevan toiminnan kehittämisestä palvelemaan nykyistä laajempaa ja ympäristöosaavampaa asiakaskuntaa. Jätteenkäsittelykeskuksen sijainti asutusrakenteessa tulee ottaa huomioon eikä perustaa laitosta tai jatkaa sen toimintaa paikassa, missä ajan mittaan aiheutuu ongelmia.

Käsittelykeskuksen toimintaan tulee varmasti vaikuttamaan myös lisääntyvä maa-aineksen sitominen, joka on nyt ollut osa Mustankorkean toimintaa mutta voi jatkossa kasvaa. Maa-aineksen suurten määrien kuljettelua paikasta toiseen ei voi pitää kestävän kehityksen mukaisena pitkällä aikavälillä. Haitallisia vaikutuksia voi vähentää jätteen käsittelyn teknologisten menetelmien korkealuokkaisuus ja loppusijoittamista vaativan jätteen määrän vähentäminen, jos keksitään uusia tapoja vähentää jätteen syntymistä. Myös maakunnan ja eri seutukuntien välinen tai ylimaakunnallinen työnjako voi muuttua ja vaikuttaa käsiteltäviin jätemääriin. 

Keski-Suomen tiepiiri

Tiehallinnon Keski-Suomen tiepiiri esittää, että hankkeen suunnittelussa ja ympäristövaikutusten arvioinnissa selvitettäisiin jätteenkäsittelykeskuksen yleisille teille aiheuttaman lisääntyvän liikenteen vaikutukset, sen vaatimat toimenpiteet sekä toimenpiteiden kustannukset ja kustannusvastuut. Vaikutuksia tulisi tarkastella erityisesti liikenneturvallisuuden, melun, tärinän ja pakokaasupäästöjen osalta.

Selvityksen yhteydessä tulisi arvioida vaikutukset myös tierakenteiden kestoikään ja vaikutukset teiden hoidon määrään. Liikenneturvallisuutta arvioitaessa tulee arvioida vaikutukset myös kevyen liikenteen osalta. Tien parantamisen tarpeet eri vaihtoehdoissa tulee selvittää. Yleiselle tielle liittymistä varten on haettava lupa Keski-Suomen tiepiiriltä; jos kysymyksessä on olemassa oleva yksityistieliittymä, lupaa on haettava liittymän käyttötarkoituksen muutosta varten.

Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

Jätteenkäsittelystä on muodostunut merkittävä ympäristöteknologian ja raaka-ainehuollon osa. Ala tarjoaa runsaasti toimintamahdollisuuksia myös yrityselämälle. Jyvässeudun jätteenkäsittelyn järjestäminen on siten merkittävä sijoitus tulevaisuuteen. Jätteenkäsittelykeskuksen sijainnin ohella tärkeäksi muodostuu laitoksen toiminnan organisointi; miten se pystyy palvelemaan yrityselämää, tuottamaan raaka-aineita ja energiaa sekä toimimaan ympäristöä rasittamatta. 

Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus pitää tärkeänä, että Jyvässeudun jätteenkäsittelykeskukselle löydetään pysyvä sijaintipaikka. Nykyistä Mustankorkean aluetta ei voi pitää realistisena tulevaisuuden vaihtoehtona, vaikka se onkin nollavaihtoehtona mukana yva- arvioinnissa. Jätemäärien on ilman maa-aineksia laskettu kasvavan noin kaksinkertaiseksi vuoteen 2015 mennessä. Pitkällä tähtäimellä kasvu on vielä suurempaa.

Arviointiohjelman mukaan myös loppusijoitettavan jätteen määrä kasvaa. Siihen kuuluu merkittävä määrä eloperäistä jätettä, jota voitaisiin käyttää mädätysprosessin raaka-aineena. Tuloksena saatava biokaasu on tulevaisuudessa yleistyvä kotimainen uusiutuva polttoaine. Työvoima- ja elinkeinokeskus pitää tärkeänä biokaasulaitoksen rakentamismahdollisuuksien selvittämistä osana uutta jätteenkäsittelylaitoshanketta.

Arviointiohjelmassa on perusteellisesti selvitetty hankkeen etenemistä ja sisältöä sekä sijaintivaihtoehtoja. Ympäristövaikutusten arviointi näyttäisi perustuvan lähinnä Mustankorkealta ja muilta vastaavilta alueilta saatavaan tietoon. Uusia selvityksiä ei luontoselvitysten ja melulaskelmien lisäksi ole mainittavasti tarkoitus tehdä. Haittaeläinten osalta mainitaan käytettävän olemassa olevaa tietoa kaatopaikoilta, vaikka suunniteltu laitos lienee tässä suhteessa täysin eritasoinen.

Työvoima- ja elinkeinokeskus toteaa, että Vahtivuoren sijoituspaikkavaihtoehdossa pintavesien laskukohteena oleva Ala-Kintausjärvi on maakunnan tärkeimpiä jokiravun esiintymisalueita, mikä tulee ottaa arvioinnissa huomioon. 

Jätteenkäsittelykeskus aiheuttaa lähiseudun asukkaissa monenlaisia tuntemuksia. Tämä asettaa erityisiä vaatimuksia ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuvien vaikutusten arvioinnille. Arviointiohjelman mukaan elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuvia vaikutuksia selvitetään yleisötilaisuuksien, lehtikirjoittelun ja muiden kannanottojen perusteella. Hankkeen ohjausryhmässä ei ole asukasyhdistysten edustajia. Arviointiohjelmassa perustettavaksi mainittua seurantaryhmää ei ole perustettu, vaan "lähialueen asukkaille annetaan mahdollisuus tutustua tehtyihin asiakirjoihin ja mahdollisuus osallistua arviointiohjelman ja –selostuksen alustavan sisällön tutustumiseen".

Työvoima- ja elinkeinokeskuksen näkemyksen mukaan sosiaalisten vaikutusten arviointi tulisi tällaisessa hankkeessa toteuttaa tavanomaista huolellisemmin ja asukkaiden osallisuutta korostaen. Arviointiohjelmassa esitetty menettely ei täytä näitä vaatimuksia.

Kintauden kalakerho ry
KINTAUDELLE El TULE RAKENTAA JÄTTEENKÄSITTELYKESKUSTA

Olemme tutustuneet eri lähteistä saamaamme informaatioon koskien Kintauden Vahtivuoreen suunnitteilla olevaa jätteidenkäsittelykeskusta ja olemme tyrmistyneitä kunnan virkamiesten ja luottamushenkilöiden toimintamalleihin asiassa.

Kintaus on vahvasti kehittyvä kylä ja sen helmi, kirkasvetinen Ala-Kintausjärvi, on aarre, jota ei voi uhrata poliittisten ambitioiden alttarille. Mikäli maakunnan jätteenkäsittelykeskus sijoittuisi suunniteltuun paikkaan Vahtivuoren maastoon, vesistömme vaarantuisivat vakavasti.

1. Suunnitellulta jätteenkäsittelykeskuksen alueelta johtaa mm. suora laskuoja Ala-Kintausjärveen. Hankkeen konsultti Joonas Hokkanen insinööritoimisto Paavo Ristola  Oy:stä kertoi 19.5. pidetyssä informaatioillassa aseman jätevedenkäsittelystä ja tuli ilmi, että jätevedet ohjattaisiin putkistoja myöten Nenäinniemen jätevedenpuhdistamolle. Illan aikana selvisi myös, että laitokselle on tarkoitus rakentaa suotovedelle keräilyaltaat. Miksi näitä altaita tarvittaisiin, mikäli vedet menisivät suoraan putkistoon ja edelleen Jyväskylään? Onko tarkoitus kerätä vedet altaisiin ja ohjata ne esimerkiksi yöaikaan jo rakennettua viemäriverkostoa pitkin silloin, kun muu verkoston käyttö sallii niin suurten jätevesimäärien laskemisen viemäriverkostoon? Jos laitokselle todella rakennetaan avoimet jätevesialtaat, niiden toimintavarmuus ja kapasiteetin riittävyys esimerkiksi pitkällisen sadejakson aikana on epävarmaa. Joonas Hokkanenkin totesi, ettei mitään voi rakentaa sataprosenttisen tiiviiksi, olisiko siis tässäkin "lirahduksen" tai jopa "lorahduksen" vaara? Missään tapauksessa emme luota siihen, että jätekeskuksesta tulisi täysin umpio. Mikäli rakennuksen sisältä tai jätevesialtaista ei valumia tule, ympäristölle koituu joka tapauksessa haittoja välivarastoinnista, kuljetuksista yms. jätteenkäsittelytoimista.

2. Jäteaseman liepeille poikkeuksetta kertyvät lokit ovat tutkitusti levittäneet ulosteissaan loisia, jotka mm. aiheuttavat kalojen sokeutumista ja muita tauteja (esimerkiksi Jyväskylän Yliopistossa FM Anssi Karvosen hydrobiologian ja limnologian väitöskirja "Transmission of Diplostomum spathaceum between intermediate hosts" on vuosi sitten valmistunut tutkimus aiheesta), lisääntyneen lokkipopulaation aiheuttamista muista ekologisista haitoista puhumattakaan. Lisäksi pelko on muiden haittaeläimien lisääntymisestä (varikset, harakat, rotat ym. jyrsijät jne.).

3. Hajutonta, pölytöntä ja puhtaan luonnon näkökulmasta katsottuna täysin riskitöntä jäteasemaa emme ole vielä nähneet joten sellaista tuskin Kintaudellekaan saataisiin. Kaavaillun jätekeskuksen naapureina olisi mm. luomutila, suosittu vedenhakulähde ja kansainvälisesti tunnustusta saanut porakaivoveden pullottamo. 

4. Olemme erittäin pettyneitä kunnan tuuliviiriä muistuttavaan aluepolitiikkaan. Kehittyvän ja vahvan kylän mainetta on kolhaistu pahan kerran antamalla kunnan johdon äänellä medioissa "tervetuloa jäteasema" -lausuntoja kylämme yhteydessä. Kintaudelle vuosien vaivalla rakennettu imago puhtaan luonnon keskellä asumisen keitaana kaupungin kupeessa olisi kerralla mennyttä, jos jätteenkäsittelykeskus, kansan suussa suoraan sanottuna kaatopaikka, sinne sijoitettaisiin. Kun lisäksi otetaan huomioon, ettei kunnassamme ole laadittu minkäänlaista jätestrategiaa, jollaista mm. nyt 8.4.2005 annettu, kesäkuussa voimaan tullut laki viranomaisten suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista tällaisissa pitkän tähtäimen jäteratkaisussa edellyttäisi, voimme vain ihmetellä, minkä (omavaltaisen, ei demokraattisen) tahon strategialla päätöksiä ja lausuntoja on tässä asiassa tehtailtu. Kintauden infoillassakin Petäjäveden kunnanhallituksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajat vain seurasivat vierestä, kun kunnanjohtaja ohitti sekä hallituksen että valtuuston luvatessaan kunnan kustantavan bussiretken kaikille halukkaille johonkin uudenaikaiseen jätteidenkäsittelykohteeseen. 

5. Jos Mustankorkealle rahdataan jätteitä jäteautoilla ja erilaisilla perävaunuyhdistelmillä tätä nykyä vähintään 50 000 kuorman verran vuodessa, Kintaudella tämä liikennemäärä tarkoittaisi katastrofia. Mustankorkealle liikennöidään useampaa reittiä, Kintaudella valtatie 23 ja alueelle kääntyvä liittymä ruuhkautuisi mahdottomaksi ja vaaralliseksi liikkua mainitulla vauhdilla eli keskimäärin joka toinen minuutti alueelle rahdattujen jätekuormien keskellä. Kun vielä otetaan huomioon, että jäteaseman liikenne painottuu päiväsaikaan samoille tunneille, jolloin valtatien liikenne muutenkin on runsasta, kumulatiivinen vaikutus on todellisuudessa suurempi kuin mitä keskimääräisesti tilastoista ilmenee. Miten liikenteen seassa nykyisinkin ilman asianmukaisia kevyen liikenteen väyliä sukkuloivat koululaiset ja muut jalankulkijat ja pyöräilijät sekä kuntoliikkujat tässä rumbassa voisivat selvitä?
 
Me edustamme kalavesiä hoitavaa yhteisöä, Kintauden Kalakerhoa, jolla on tällä hetkellä 263 jäsentä. Kovalla työllä ja vaivalla vaalittu kaunis järvi on harrastus- ja virkistystoiminnan kohteena. Olemme vuodesta 1983 lähtien istuttaneet jäsenmaksuvaroista kertyneen pääoman turvin järveemme elinvoimaisen siika-, kuha- ja muikkukannan, lisäksi olemme siirtoistuttaneet harjuksia ja muuta jalokalaa. Järvessämme on myös erittäin hyvä ja arvokas jokirapukanta, jonka haluamme jatkossakin säilyvän.

Vapaaehtoisvoimin olemme olleet luomassa Petäjäveden alueen houkuttelevinta kalastus- ja rapuvesistöä. Mikäli jätteenkäsittelykeskus tulee Kintauden Vahtivuoreen, myös tämä työmme on ollut turhaa.
 
Vastustamme ehdottomasti jäteasemahanketta ja vaadimme, sellaisen laitoksen suunnittelusta Kintaudelle välittömästi luovutaan.

Kintauden kylätoimikunta

Vastine Jyvässeudun jätteenkäsittelylaitoksen ympäristövaikutusten arviointiohjelmaan VAHTIVUOREN osalta

1. Ihmisiin kohdistuvat vaikutukset

Arviointiohjelmassa on mielestämme huomioitu puutteellisesti hankkeen vaikutukset alueen asukkaisiin. Ohjelman tiivistelmässä mainitaan vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen, mutta myöhemmin kohdassa 7.2.8. sitä, miten ihmisiin kohdistuvia vaikutuksia aiotaan arvioida, ei ole esitetty riittävän monipuolisesti.

Ohjelmasta puuttuvat mm. selvitykset seuraavista osavaikutuksista: väestörakenne, palvelut, rakentaminen, asuminen, elinkeinotoiminta, liikkuminen, virkistys, terveys, turvallisuus, valinnan vapaus ja tasa-arvo, yhteisöllisyys, identiteetti, sosiaaliset ongelmat ja vaikutusmahdollisuudet.

Ihmisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa tarvitaan asiantuntija-arviointia osallistumisen lisäksi. Ihmisten kokemusta, mielipiteitä ja pelkoja tulisi arvioida alan asiantuntijan toimesta.

Ohjelmassa ei ale riittävästi selostettu sitä, minkälaista asiantuntija-apua ja millä tavalla sitä arvioinnissa tältä osin käytetään.

Ohjelmasta ei ole huomioitu /kommentoitu asutuksen lähempää sijoittumista jätekeskuksen sijaintiin (vertaa asutus Vahtivuoren läheisyydessä vs. Mustankorkean nykyinen sijainti).

Ohjelmasta ei ole riittävästi huomioitu myöskään alueelta tulevien laskuojien ja Karapuron vaikutuksia Ala-Kintausjärven ja Isokoisjärven veden laatuun ja puhtauteen.

2. Vastaanotettava jäte

Arviointiohjelman johdannossa mainitaan, että yhtiön tehtävänä on huolehtia osakaskuntien alueelta syntyvien bio-, kuiva- ja kaatopaikkajätteiden vastaanotosta. Tämä on hieman harhaanjohtava lähtökohta, kun johdannossa mainitaan lisäksi, että yhtiö voi ottaa käsiteltäväksi jätteitä myös muiden kuin osakaskuntien alueelta.

Ohjelmasta puuttuu tarkempi määrittely tai ennakointi seuraavista asioista:

•  mistä jätteitä ollaan valmiita vastaanottamaan (esim. pilaantuneet maa-¬
   ainekset ympäri Suomea)?
•  sisältyykö muualta Suomesta vastaanotettaviin jätteisiin ongelmallisia
   jätteitä, ja jos, niin mitä?
•  muualta tuotavan jätteen taloudelliset vaikutukset yhtiölle?
•  missä määrin Mustankorkean Jyväskylän vastaanottopaikka ottaa
    jatkossa vastaan jätettä ja miltä alueetta?
•  realistinen ennakointi tulevaisuuden jätteistä, jotka ohjautuvat 
    tällaiseen yhtiöön
- jo nyt bisneksessä olevat jätejakeet (jakeet, joiden markkahinta on hyvä)
  tulevat vähenemään (muovi, metalli, kuitujäte esim. paperi, pahvi, SER) tai
  ainakin niistä on taloudellinen kilpailu 
- loppusijoituspaikoille on kysyntää ja rahaa yhtiöön tuovat pilaantuneet maat
  sekä muut ongelmajätteet.

Eli ohjelmasta puuttuu selostus siitä, mitkä jätejakeet ovat rahanarvoisia, mistä maksetaan jätteen toimittajalle ja mitkä jätejakeet ovat "ongelma", minkä "hävityksestä" on maksettava.

3. Aluevaraukset

Arviointiohjelman johdannossa mainitaan edelleen, että uusien alueiden käyttöönotto on pitkä prosessi, minkä vuoksi uusia aluevarauksia on syytä valmistella pidemmän aikavalin tarpeisiin hyvissä ajoin.

Kintaudella tällaisia aluevarauksia on ryhdytty tekemään nimenomaan pidemmän aikavalin tarpeisiin laatimalla osayleiskaava (lainvoima 6.4.2005) alueen kehittämiseksi ja uusien asukkaiden saamiseksi kylälle. Lisaksi Vahtivuoresta 300 m:n päässä sijaitseva Kaistinmäen alue on kunnan johdon toimesta nimetty Kintauden uudeksi rakentamisalueeksi (Petäjävesi -lehti 9.11.2005 "Kaistinmäki kaatoi kaatopaikan?"). Vahtivuoren voi katsoa olevan tällä hetkellä samassa tilanteessa kuin Mustankorkea Jyväskylässä asutuksen läheisyyden ja liikenteen haittavaikutusten sekä maankäytön paineiden kannalta.

Ohjelmasta puuttuu alueilla jo olemassa olevien aluevarausten huomioiminen hankkeen suunnittelussa. Ihmetystä on herättänyt myös ylipäänsä Vahtivuoren "pääseminen" mukaan yva- hankkeeseen jo YVA- ohjelman kohdassa 5.1 olevan suojavyöhykearvioinnin perusteella. Samat rajoittavat tekijät ovat Vahtivuoressa kuin Mustankorkean nykyisessä sijainnissa (s. 21 oikean puoleinen sarake 5 ylintä riviä).

4. Ympäristötaloustieteellinen tutkimus

Ohjelmasta puuttuu tieto hankkeen ympäristötaloustieteellisen tutkimuksen tekemisestä (tarpeellinen tämän kaltaisessa hankkeessa)
• taloudellinen arvotus saastumiselle/puhtaalle luonnolle
• luonnonvarojen ja ihmisten elinkeinojen arvotus verrattuna hankkeesta
  kunnalle ja tätä kautta ihmisille koituvaan taloudelliseen etuun

5. Osallistumisen järjestäminen

Suunnitelma arviointimenettelyn ja siihen liittyvän osallistumisen järjestämisestä on esitetty arviointiohjelma kohdassa 8.
 
Mielestämme alueen asukkaiden kuulemista ei ole kuitenkaan suunniteltu riittävän kattavasti. Lisaksi tiedotustilaisuudessa jaettu kyselykaavake on epälooginen, kysymykset johdattelevia ja osittain vaikeasti ymmärrettäviä. Kyselykaavakkeen merkitys on myös ymmärretty väärin; osa alueen asukkaista on siinä uskossa, että kyselykaavake on virallinen vastine yva- ohjelmaan, ja että lomake toimitetaan lomakkeen etusivulle esitetyille tahoille eli myös ympäristökeskukselle, joka kokoaa viranomaistahona ihmisten antamat vastineet kuulemisen jälkeen. Myöskään siitä ei kerrottu, että vain allekirjoitetut vastineet käsitellään virallisina asiakirjoina.

6. Vesien käsittely ja keräily

Tasausaltaiden mitoitukseen tulee erityisesti kiinnittää huomiota. Tulee arvioida onko esim. esitetty "kerran kymmenessä vuodessa tuleva rankkasade" riittävä mitoitusperuste tänä päivänä, kun erittäin poikkeavia sääilmiöitä esiintyy paljon jo pelkästään vuositasolla!

"Puhtaiden vesien" puhtaus tulee arvioida ja kiinnittää erityishuomiota läheiseen pohjavesialueeseen. Pohjavesien EHDOTON pilaamiskielto on esitetty lainsäädännössä, joten ko. taitoksen sijoittaminen I-luokan pohjavesialueen läheisyyteen on enemmän kuin arveluttavaa. Asiaa ei voi ohittaa toteamalla, että suunnitellun käsittelykeskuksen alueella muodostuvilla pohjavesillä ja em. 1-luokan pohjavesialueella ei ole hydraulista yhteyttä. Selvää on, että vedet maaperässä kulkevat sekä horisontaalisesti että vertikaalisesti paikasta toiseen, eivätkä todellakaan noudata valuma-alueen muotoja ja rajoja. Tulee arvioida pohjaveden pilaantumisriskiä ja vaikutuksia. Alueelta laskevien ojien vaikutukset lähijärviin tulee ehdottomasti huomioida arviointiohjelmassa.

7. Maisemahaitat/maisemallisten vaikutusten arviointi

YVA- ohjelmassa kappaleessa 7.2.7 esitetty maiseman arviointi on puutteellinen. Maisemanhoidon merkitys sekä sen vaikutukset tulevaisuudessa tulee arvioida (ks. YVA- laki, "Maaseudun kulttuurimaisemat" toim. Matti Luostarinen ja Anja Yli-Viikari, Maatalouden tutkimuskeskus & Suomen ympäristökeskus, Suomen ympäristö 87, 1997, erityisesti sivulta 18 alkava luku). Vahtivuoren ympäristön alue on teoksessa esitettyä kansallismaisemaa; peltoviljelyn ja metsän vuorottelu on tyypillistä. Lisaksi Tyyneläntien ja Hirvimäen tien risteys on kulttuurimaisema; karjan laidunmaa viettävine rinteineen, isoine kivineen sekä katajineen. Tilalla harjoitetaan karjataloutta ja alueella on nähtävissä ulkona laiduntava monikymmenpäinen lihakarja.

8. Liikenne

Liikenteen vaikutukset tulee arvioida tarkasti. Sijoitettaessa jätekeskus Vahtivuoreen tulisi liikenne kulkemaan aivan Kintauden koulun vierestä. Tulee arvioida kuinka runsas liikenne vaikuttaa lasten koulumatkojen turvallisuuteen, uusien liikenteellisten rakenteiden tarve (yli-/alikulkutunnelit koulutien varrelle, eritasoliittymät, suojatiet jne.) sekä ylipäätään se, kuinka suuren ihmisjoukon turvallisuuteen liikenteen lisääntyminen vaikuttaa. Vaikutukset yleiseen liikenneturvallisuuteen, liikenteen toimivuuteen sekä liikenteestä aiheutuva meluhaitta tulee myös arvioida.
   
9. Ilmaanpäästöt, melu

Ilmapäästöt tulee mallintaa ja esittää karttapohjalla, johon on merkitty myös lähimmät häiriintyvät kohteet (asutus).

10. Hankkeen jälkeinen aika

Hankkeen "kehdosta hautaan"-läpikäynti - ohjelmasta puuttuu toiminnan lakkauttamisen jälkeinen aika. Eli kuinka jätteenkäsittelylaitoksen jälkeen alue ennallistetaan, millaiseen käyttöön alue tämän jälkeen käy (käyttörajoitukset), alueen ja lähiympäristön jälkitarkkailu jne.

Henkilöt A ja B, Jyväskylä

Muistuttajat asuvat Kintaudella kesäaikaan. Kesäasunnolla on suuri merkitys sen sijaitessa puhtaan luonnon ja puhtaiden vesien äärellä.  Myöhemmin on tarkoitus viettää siellä aikaa enemmän. Hanke vaikuttaa ympäristöä saastuttavasti ja kielteisesti paitsi viihtyvyyteen myös työpaikkoihin ja kunnallistalouteen. Osa Kintauden asukkaista tulee muuttamaan muualle ja alueelle muuttavat peruvat suunnitelmansa. Alueen maine menetetään ja asuntojen arvot laskevat. 

Alueen suunnittelussa tulee ottaa huomioon, että koska kesällä vietetään suurin osa vuorokaudesta ulkona, tulee melumittauksetkin suorittaa ulkona. Jätteenkäsittelyalueelta ei saa olla minkäänlaista laskuojaa lähijärveen. Arviointiohjelman karttaan on merkitty väärin Ala-Kintausjärveen laskevan ojan virtauksen suunta. Alueen läheisyydessä voi olla vain vähän asutusta tai ei ollenkaan. Ihmisten elinkeinoja ei saa tuhota. Alueen läheisyydessä ei saa olla pohjavesialueita eikä pohjavedenottamoita. Lisääntyvät rankkasateet aiheuttanevat ohjelmassa esitettyä enemmän tulvimista ja vesistöjen saastumista. Alueen uusi osayleiskaava ei mahdollista jätteenkäsittelyä. Muistuttajat vastustavat jyrkästi hanketta. 

Laukaan kunta
Kaavoitus- ja rakennuslautakunnan ja teknisen lautakunnan lausuntoihin viitaten Laukaan kunnanhallitus ilmoittaa, että Laukaan kunnalla ei ole huomautettavaa Mustankorkea Oy:n jätteenkäsittelykeskuksen ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta.

Kaavoitus- ja rakennuslautakunnalla ei ole arviointiohjelman sisällöstä huomautettavaa. Laukaan Mörkökorvella on sijaintinsa ja kaatopaikkahistoriansa vuoksi hyvät edellytykset jätteenkäsittelykeskukseksi. Kunnassa on useita jätealan yrityksiä, joiden toimintaa hanke tukisi. Kunnassa on panostettu n. 10 vuoden ajan jätealan työllisyyskursseihin.

Arviointiohjelman lähtötiedoissa on kuvattu Mörkökorven aluetta. Kunta esittää ympäristövaikutusten arviointiohjelman lähtötietojen täydennykseksi 11 asiaa ja kohdetta, jotka on merkitty yhteenvetokartalle. Lisäksi kohteista 1-7 on erilliset numeroidut tarkemmat kartat kunnan lausunnon liitteenä. 

Laukaan osalta ympäristövaikutusten arvioinnissa korostuvat vaikutukset luonnon virkistyskäyttöön ja sen edellytysten säilymiseen. Laitoksen toiminnasta aiheutuisi esitettyjen lisäksi myös tärinää, tuuli-, valo-, kosteus- ja lämpöolojen muutoksia lähiympäristöön ja nämä tulisi sisällyttää YVA- tarkasteluun. Arviointiohjelman tulosten esittämistapaan toivotaan havainnollisuutta ja kansanomaistamista esim. kolmiulotteisena pienoismallina sovitettuna olemassa oleviin maasto-olosuhteisiin ja ympäröivään maan käyttöön erityisesti hajujen leviämismallin, suotovesipäästöjen ja liikennevaikutusten osalta. 

Maankäytön osalta karttaan on lisätty tietoja lähimmästä asutuksesta, ampumarata, Tmi Purkaamo Åkerman ja nykyisen kaatopaikan lähellä sijaitsevat varastoalueet. Kuljetusten osalta junarata ja sen mahdollinen tuleva hyödyntäminen jätekuljetuksissa tulisi lisätä liikenteen ympäristövaikutusten arviointiin. Vaikutuksiin ihmisen terveyteen ja viihtyisyyteen olisi hyvä sisällyttää myös kansalaisten ympäristötietoisuuden edistäminen sekä ympäristövalistukselliset yhteydet. 

Tekninen lautakunta esittää, että arviointiohjelma on laadittu asiantuntevasti ja lautakunnan mielestä ympäristövaikutusten arviointimenettelyn toteuttaminen ohjelmassa suunnitellulla tavalla antaa hankkeesta vastaavalle taholle sen tarvitsemaa tietoa ja mahdollistaa sijoitusvaihtoehtojen ympäristössä asuvien osallistumisen oman elinympäristönsä säilyttämiseen mahdollisimman viihtyisänä. 

Henkilö C, Lievestuore
		
		Muistuttaja asuu Puttolassa Mörkökorven naapurissa ja harjoittaa maa- ja metsätaloutta suunnitellulla jätteenkäsittelyalueella. Hanke vaikuttaa kielteisesti asumiseen, työhön ja harrastuksiin. Hanke tulee sijaintinsa vuoksi kalliiksi kuljetusmatkat huomioon ottaen. Tuulen mukana maastoon lentävät haitta-aineet estävät elinkeinon harjoittamisen ja kehittämisen. Hankkeella on useita haitallisia ympäristövaikutuksia. Alueen naapurissa on myös Mustavuoren retkeilyalue. Arviointiohjelman kartassa ei näy Lievestuoreen varikon asuinalue ja muutoinkin kartan rajaus jättää asutuksen näkymättömiin. Arviointiohjelmasta ei ilmene, miten liikenteen haitalle altistuvat kyläkunnat ja taajamat otetaan huomioon. 

Länsi-Suomen lääninhallitus, Sosiaali- ja terveysosasto

Eri kansalaisryhmien mielipiteitä voisi olla tarpeen kartoittaa vielä erityisryhmille suunnattujen haastattelujen tai muiden mielipiteen kokoamismuotojen avulla, vaikka jätteenkäsittelyn uudet tekniikat ja prosessit osaltaan vähentävät haittoja. Lähialueiden asukkaiden kokemaa hajuhaittojen tasoa on mahdollista selvittää ohjelmassa esitetyn mukaisesti hajupaneelien avulla. Sijoituspaikkavertailussa on tarpeen hyödyntää lausuntokierroksen ja kansalaispalautteen tuomaa aineistoa. Myös logistiset vaikutukset ja luonnon eläinten määrän mahdollinen kasvu hankkeen seurauksena ovat merkittäviä. 

Liikenteen haitallisia vaikutuksia voidaan vähentää uusilla tiejärjestelyillä. Myös hankkeen rakentamisen aikaiset vaikutukset on tärkeää arvioida. Ajanmukainen jätteiden tehokkaaseen hyötykäyttöön suunniteltu käsittelykeskus vähentänee pitkällä tähtäimellä ympäristöhaittoja Jyvässeudulla ja koko maakunnassa. Hankkeella on ilmeisesti myös positiivisia taloudellisia vaikutuksia jätteiden tehokkaan keräilyn ja hyötykäytön näkökulmasta, työllisyyden ja alan yritystoiminnan kannalta. Hankkeen ohjeellinen toteuttamisaikataulu olisi tarpeen näkyä arviointiohjelmassa selkeämmin samoin myös nykyisen Mustankorkean jätteenkäsittelykeskuksen arvioitu loppumisaika. 

Museovirasto	
Arviointiohjelmassa esitettyjen hankevaihtoehtojen sekä 0 –vaihtoehdon alueilta tai niiden välittömästä läheisyydestä ei tunneta muinaismuistolain (295/1963) rauhoittamia kiinteitä muinaisjäännöksiä. Näin ollen Museovirastolla ei ole jätteenkäsittelykeskuksen eri vaihtoehtojen osalta arkeologiseen kulttuuriperintöön liittyvää huomautettavaa. Rakennetun kulttuuriympäristön osalta lausunnon antaa Keski-Suomen museo. 
	
Henkilö D, Toivakka

Muistuttaja asuu Seivässuon lähellä rajanaapurina rek.nr 3020 ja liikkuu alueella usein keräten myös paljon marjoja, joille Seivässuon ympäristö on sopivan karu, lämmin ja kosteikkoinen. Jätteen loppusijoitus vaikuttaisi erittäin paljon asumiseen, harrastuksiin ja työhön metsätalouden harjoittajana. Loppusijoituksessa syntyvä metaanikaasu aiheuttaa räjähdysvaaran. Huonon tieyhteyden takia palokunnan saaminen paikalle kestää pitkään. Puhdas luonto on perinteinen ruoka-aitta ja rikkumaton luonnonrauha arvoltaan mittaamaton. Puhdas pohjavesi ja puhdas ilma ovat elämän perusedellytyksiä. Seudulla on runsaasti lähteitä myös vuoren päällä, ja muistuttaja käyttää itsekin puhdasta pohjavettä. Laitos lisäisi rottien ja niitä syövien kyykäärmeiden määrää.  Laitos tulisi perustaa sivuun ihmisten elinpiiristä.
		
Petäjäveden kunta	

Kunnanhallitus ilmoittaa lausuntonaan YVA- ohjelmasta, ettei sillä ole huomautettavaa menettelyn laajuuteen eikä toimintatapaan

Henkilö E, Vaajakoski

Ympäristövaikutusten arvioinnissa on jätetty huomioimatta kolme seikkaa, joita jäljempänä selostan lähemmin:

1. Liikennetiheyden ja melun lisääntyminen Vaajakoskella
2. Kaatopaikkanäkymä kaukomaisemassa (koskee vain Seivässuota)
3. Kaatopaikka-alueet on valittu merenpintatasosta varsin korkealle ja jopa lähes 80 -100 metriä Päijänteen pintaa korkeammalle.

1. Liikennetiheys Vaajakosken ja Kanavuoren liikenneympyröiden välillä on tällä hetkellä 16500 - 17000 ajoneuvoa / vrk. Raskasta (diesel) liikennettä tästä on vajaat 2000 ajoneuvoyksikköä / vrk. Mikäli Seivässuo tai Mörkökorpi valitaan tulevaksi kaatopaikka-alueeksi, tulee lisäliikenteen päästöt, melu ja liikenneruuhkat kartoittaa Vaajakosken osalta. Liikenne tulee myös ruuhkautumaan entistä pahemmin ja em. liikenneympyröiden välinen tie tulee olemaan päivittäin tiettyinä aikoina täynnä ajoneuvoja molempiin suuntiin. Ruuhkautuva liikenne hidastuu ja päästöt moninkertaistuvat. Hupelin asemakaava-alueilta pääsy liikenteeseen tulee olemaan entistä ongelmallisempaa.
Lähivuosina toteutettava Kanavuori - Lusi tienparannus tulee tunnetulla tavalla imemään lisäliikennettä Vaajakosken sumppuun. Vaajakosken ohittavaan moottoritiehen on turha vedota, koska valtion budjetissa ei tule olemaan rahaa tälle hankkeelle 15 - 20 vuoteen.

2. Seivässuon kaatopaikka tulee näkymään kaukomaisemassa Leppäveden suunnassa arviolta 20 km:n etäisyydelle. Tämä on armottoman ruma haava keskisuomalaisessa järvimaisemassa. Ympäristöarvioinnissa tähän seikkaan ei ole kiinnitetty vähäisintäkään huomiota.
3. Seivässuon kaatopaikan pohjataso lienee noin + 160 m merenpinnasta ja
Mörkökorven noin + 140 m. On valitettavaa, ettei tulevalle kaatopaikalle ole löydetty matalampaa korkeustasoa. Esimerkiksi Seivässuon osalta jouduttaisiin jätteet nostamaan dieselvoimalla Vaajakosken noin + 85 metrin tasosta arviolta + 180 - 200 metrin tasoon. Päästöjä, pienhiukkasia ja melua syntyy. Sitä paitsi kustannukset ovat myös maksimissaan.

Koska arvioni mukaan jätteiden synnyn painopiste on Jyväskylän kaupungin seutuvilla, tulisi tulevan kaatopaikka-alueen valinnassa huomioida myös jätteiden siirtokustannukset. Siirtomatkan pidentyessä ja hinattaessa jätteet lakitasolle syntyy tarpeettomasti paastoja ja melua.

Toivakan kunta	
		Ympäristölautakunta on käsitellyt asian eikä sillä tässä vaiheessa ole huomauttamista ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta.

Toivakan Luonto r.y.

Jätteenkäsittelykeskuksen alue on rakennettava pohjaltaan vettä pitäväksi käyttämällä puhkeamatonta kalvoa maakerrosten välissä. Valumat alueelta on estettävä täysin saumattomasti pohjakalvoon liittäen. Kaikki kaatopaikan sadevedet on ohjattava käsittelyyn. Emme silti usko valumien täydellisen keräämisen onnistuvan. Siksi on tutkittava valittujen alueiden pohjavirtaamien suunnat. 

Nykyisellä sijoitusalueella on kuljetukseen liittyviä etuja, jotka säästävät luonnonvarojen käyttöä ja vähentävät ympäristön saastumista. Tarvittavan peittomaan saaminen lähialueelta Jyväskylästä on helppoa, koska siellä rakennetaan paljon ja ylijäämämaita on runsaasti. Etäisten sijoitusvaihtoehtojen läheltä ei ole saatavana riittävästi pois kuljetettavaa ylijäämämaata kaatopaikan peittotarpeisiin.

Henkilöt F ja G, Kintaus

Muistuttajat kiinnittävät huomiota terveys-, tuhoeläin- ja elämänlaaturiskeihin ja laitoksen suojavyöhykkeeseen, joka on suositeltu Yhdysvalloissa kahden mailin (3218 m) levyiseksi.  He ovat muuttaneet terveydellisistä syistä kaupungista parempaan ilmanalaan Kintaudelle.  Terveyshaitat ovat laitoksen tullessa rajuja ja todennäköisiä, koska pienimpiäkään homemääriä ei saa olla ilmassa.  Hometta tulee myös jätteen joukossa olevista homeisista rakennuksista ja se leviää tuulen kuljettamana. Kaatopaikat sisältävät samoja homeita kuin homevauriorakennukset. 

Tuhoeläimet lisääntyisivät laitoksen ympäristössä. Rottien ja lokkien lisäksi mm. varikset ja naakat ovat kaatopaikan tuomia lisäharmeja. Tilan nykyinen niittykasvien myrkytön tuotanto tulisi mahdottomaksi jatkaa. Muistuttajat ovat Suomen suurin putkilokasvien ja piensiementen toimittaja. Korvaavan siementuotannon käynnistäminen kestää useita vuosia. Koko yritystoiminta on vaarassa.

Hanke pilaisi ulkoilualueet, melu- ja hajuhaitta olisi kestämätön ja lähiympäristön roskaantuminen olisi epämiellyttävää. Alueella salamoi usein, mikä aiheuttaisi kaatopaikkakaasun räjähdysvaaran. Kintaudella on paljon asutusta muutaman kilometrin sisällä. Vesistöjen pilaantuminen olisi todennäköistä. Maakerrokset ja kankaat eivät ole täysin pitäviä, koska niissä on läpivientejä ja massojen paino vaikuttaa eri tavoin eri kohtiin. Hankautumista tapahtuu kallion ja maaston muodon mukaan. Suotovedet pilaisivat kaksi vesistöä: Ala-Kintausjärven ja Hankapuron kautta kraaterijärvi Karikkoselän vanhan kirkon ympäristön järviin asti. 

Henkilö H, Kintaus

Muistuttaja liikkuu paljon alueella ja harkitsee muuttoa muualle, jos tämä hanke toteutuu. Hanke vaikuttaa monin tavoin kielteisesti asumismahdollisuuksiin. Sairastavuus lisääntyy hankkeen myötä, jolloin myös  kunnan terveyspalveluja on lisättävä. Paitsi melulla myös hajulla on todettu olevan voimakkaita vaikutuksia ihmisen psyykeen. Kunnan imagon luonnonkauneus –ominaisuus häviää. Jo ennen tällaisen hankkeen sijoitusvaihtoehdon esittämistä olisi kunnan tullut järjestää asukkaille tilaisuus mielipiteen esittämiseen.  Muistuttaja katsoo, että hänen kotinsa ja asumisensa on suuressa vaarassa. Jos laitosta vastustavien mielipidettä ei oteta huomioon, voi edessä olla pitkä valitusten sarja ja myös oikeudellisia seurauksia. 

Yhteenveto kyselyn tuloksista

Konsultti Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy teki kyselyn yleisölle lomakkeella, jota jaettiin yleisötilaisuuksissa. Saatuja vastauksia tuli yhteensä 51 kpl, joista 36 Vahtivuoren, 12 Mörkökorven ja 3 kpl Seivässuon vaihtoehdosta. Vastausten jakaumalla on oma informaatioarvonsa YVA- menettelylle. 

Mihin jätteenkäsittelykeskus vaikuttaisi ja kuinka paljon?

Mörkökorpi: Jätteenkäsittelykeskus muuttaisi puolella vastaajista ulkoilu- ja virkistysalueiden maisemaa. Vastaajien virkistysmahdollisuudet saattaisivat huonontua jätteenkäsittelykeskuksen perustamisen jälkeen. Keskus vaikuttaisi puolella vastaajista työmatkaan päivittäin, viikoittain tai kuukausittain. 

Seivässuo: Jätteenkäsittelyalue vaikuttaisi alueen asukkaiden ulkoilu-, marjastus- ja luonnossa virkistäytymismahdollisuuksiin. 

Vahtivuori: Jätteenkäsittelykeskus muuttaisi vastaajista noin puolella päivittäistä maisemaa. Vastaajien ulkoilumahdollisuudet mahdollisesti huonontuisivat. Jätteenkäsittelykeskus vaikuttaisi puolella vastaajista työmatkaan päivittäin, viikoittain tai kuukausittain. 

Mitkä selvitystarpeet korostuvat?

Mörkökorpi: Suurin osa vastaajista pelkää ympäristön pilaantuvan ja mahdollisuuksien luonnossa virkistäytymiseen heikkenevän. Lisääntyvistä liikennemääristä ovat huolissaan lähes kaikki vastaajat. Melu- ja hajuhaittojen uskotaan lisääntyvän alueella.

Seivässuo: Kaikki vastaajat pitivät miltei kaikkia vaikutuksia kielteisinä ja tärkeinä. Vaikutuksia olisi jonkin verran asumisolosuhteisiin. Vastaajat pelkäävät etenkin hajuhaittoja..

Vahtivuori: Kielteisistä vaikutuksista mahdolliset hajuhaitat, melu, pinta- ja pohjavesien saastuminen huolettavat eniten. Eniten haittoja asumiselle pelätään koituvan lisääntyvästä liikenteestä sekä alueen imagon huonontumisesta. Työmatkojen liikenneturvallisuuden pelätään heikkenevän ja ruuhkien lisääntyvän. Harrastustoiminnalle suurimpina haittoina pidetään yleisesti alueen käyttötarkoituksen muuttumista ja sen myötä harrastustoiminnan estymistä alueella. Useimmat pelkäävät myös ympäristön pilaantumista. 

Millaisia asioita pitäisi ottaa huomioon jätteenkäsittelykeskuksen suunnittelussa?

Mörkökorpi: Vastaajat pelkäävät liikennemäärien etenkin raskaan liikenteen osalta lisääntyvän ja heikentävän liikenneturvallisuutta. Vaatimus kapeiden väylien leventämisestä ja kevyenliikenteen väylien rakentamisesta oli mainittu useassa vastauksessa. Suurin osa vastaajista on huolissaan ympäristön puhtauden sekä luontoarvojen heikkenemisestä. Myös alueella vastikään kunnostettu Lipeälampi mainittiin useassa vastauksessa, eivätkä vastaajat toivo ympäristön pilaantumista alueella uudestaan. 4 vastaajaa on sitä mieltä, että jätteenkäsittelykeskus on rakennettava johonkin muualle, 3 vastaajan mielestä suunnittelualue on liian lähellä asutusta.

Seivässuo: Hajuhaittoja ei saisi tulla Majalahden ja Syvälahden asutusalueille. Pohja- ja pintavesien virtaukset ja saastumisen estäminen tulee ottaa huomioon suunnittelussa. Omatoimiseen jätteiden käsittelyyn ja hyödyntämiseen, mm. kompostointiin tulisi kannustaa enemmän. Keskuksen pitäisi olla kuntayhtymän omistuksessa eikä yrityksellä.

Vahtivuori: Lähialueiden ympäristön puhtaus, alueen rauhallisuus ja maaseutumaisuus on kyselyyn vastaajille erityisen tärkeää. Kirkkaiden ja puhtaiden järvien, pohjaveden ja lähteiden sekä kalakannan säilymisestä on huolissaan yli puolet kyselyyn vastanneista. Monet mainitsivat suunnittelualueen sijaitsevan liian lähellä asuinaluetta, ja suurin osa oli huolissaan kehittyvän kylän tulevaisuudesta jos jätteenkäsittelyalue sijoitetaan Kintaudelle. Asukkaat eivät halua viihtyisän elinympäristönsä tai sen maiseman muuttuvan.

Yhteysviranomaisen lausunto

Keski-Suomen ympäristökeskus katsoo, että arviointiohjelma täyttää eräin tarkennuksin YVA- asetuksen vaatimukset arviointiohjelmalle. Ohjelmalla on mahdollista muodostaa arviointimenettelyn kuluessa hyvä kokonaiskuva eri sijoitusvaihtoehdoista. Seuraavassa on esitetty tarkennukset arviointiohjelmaan asiakohdittain.

3-4 Hankkeen perustelut ja kuvaus

Vaihtoehdot on valittu laajemmasta 43 sijoituspaikan joukosta Keski-Suomen liiton teettämässä esiselvityksessä. Vaihtoehtojen selvittäminen ohjelman mukaan antaa hyvän pohjan valinnalle. Kintaudelta on tullut erittäin paljon hanketta vastustavia kannanottoja verrattuna muihin sijoitusvaihtoehtoihin. 

Sivulla 11 todetaan, että Mustankorkea Oy:llä on hallinnassaan Mustankorkean lisäksi Mörkökorpi. Tämän lisäksi on syytä mainita Mustankorkea Oy:n hallinnassa ja jälkihoidossa oleva Palokan suljettu kaatopaikka. Sivulla 12 kuvassa 3-4 on virhe Kyyjärven osalta, minkä pitäisi olla valkoinen, koska kunta käyttää Keski-Suomen  maakunnan ulkopuolisen jäteyhtiön palveluja. Kuva viittaa Keski-Suomen alueellisen jätesuunnitelman tarkistukseen. Keuruu ja Multia eivät ole vielä tehneet ratkaisuaan jätehuoltoyhteistyön jatkon suhteen oman kaatopaikan toimiessa vuoden 2007 lokakuuhun.

Taulukoissa 4-1 ja 4-2 esitetyt tiedot vastaanotettavasta ja loppusijoitettavasta jätteestä tulee vielä  tarkistaa. Esim. pitkän ajan ennuste luokan muu erityisjäte kohdalla 10 000 tonnia on suurehko. Mainittua jäte-erää on kirjoitettu auki sivulla 17: Sairaalajätteen määrä on perusteltu. Kun biologisen ja tartuntavaarallisen sairaalajätteen poltto loppuu, niin sen määrä loppusijoitukseen kasvaa jatkossa, mutta elintarvikejäte, teurasraadot ja käymäläjäte on esitetty loppusijoitettavaksi. Muut käsittelyvaihtoehdot (biokaasutus) tulisi pohtia. Kansallinen biojätestrategia ja siitä seuraava valtioneuvoston kaatopaikkapäätöksen tuleva muutoskin tulee rajoittamaan biohajoavan jätteen sijoittamista jätetäyttöön. Tulisi myös tarkistaa, onko asia riittävästi huomioitu muun erityisjätteen kohdalla. 

7.2.1 Maa- ja kallioperä

Maaperä (Kohta 7.2.1)
Jätteenkäsittelyalueiden keskeisimpiä kiistakysymyksiä on yleisesti alueiden maaperän soveltuvuus toimintaan. Arvioinnissa tulee määritellä tutkimusalueen maalaji(t). Tällä tavoin saadaan laskettua, tai ainakin arvioitua, pintavesi- ja pohjavesivalunnan määräsuhde. Tästä voidaan edelleen päätellä pintavesiin tai pohjavesiin ja edelleen purkuvesiin joutuvien pilaavien aineksien määriä, jos pinta-alakohtaiset kuormitustiedot ja ainesten geokemiallinen liikkuvuus tunnetaan.

Arviointia varten on niin ikään syytä miettiä maanäytteiden ottoa tutkimusalueen eri osista. Nämä voidaan analysoida jo arviointia varten tai säilyttää varastossa tulevia analyysejä varten. Kummallakin tavoin voidaan vastaisuudessa vertailla maaperän geokemian muutoksia toiminnan aikana ja sen jälkeenkin. 

Arvioinnissa tulee määritellä maaperän paksuus tutkimusalueella. Tällä tavoin selvitetään pohjaveden mahdolliset purkauskanavat, jotka eivät ole pääteltävissä maan pinnanmuotojen perusteella.

Kallioperä (Kohta 7.2.1)
Arvioinnissa tulee tarvittaessa määritellä kallioperän ruhjeet tutkimusalueella. Tämä voidaan tehdä esimerkiksi maastossa geofysikaalisilla tutkimusmenetelmillä, joiden avulla voidaan yleensä selvittää myös edellä mainittu maaperän paksuus.

7.2.2 Hankkeen vaikutukset pinta- ja pohjavesiin

Vaikka tavoitteena tulee olla tiivis jätteenkäsittelyalue, on silti varauduttava sen riskin varalle, että jossain vaiheessa vuotoja voi esiintyä. Tästä syystä laitoksen sijoituspaikalla suhteessa pinta- ja pohjavesiin on merkitystä. Silloin tarkempaa huomiota tulee kiinnittää valuma-alueeseen, maaperän laatuun sekä mahdollisiin pohjavesiin ja kallioperään. 

Valuma-alue (Kohta 7.2.2)
Arvioinnissa tulee määritellä koko se alue, jolta kukin tutkimusalue kerää pinta- ja pohjavetensä. Tällöin on huomattava, että tiettyjen maalajien alueilla pintavesien ja pohjavesien valuma-alueet eivät aina ole yhtenevät. Esitetyt tutkimusalueet kerännevät maalajeistansa riippuen pohja- ja pintavetensä samalta alueelta. 

Arvioinnissa tulee näin määritellyn valuma-alueen pinta-alan sekä hydrologisten ja hydrogeologisten muuttujien avulla laskea sekä muodostuvien pintavesien että pohjavesien määrä. Nämä voidaan esittää esimerkiksi taulukkona mainittujen muuttujien eri arvoilla, koska yhtä ainoaa oikeaa ratkaisua ei välttämättä ole.

Pohjavesi (Kohta 7.2.2)
Arvioinnissa tulee määritellä tutkimusalueen pohjaveden pinnankorkeus. Tällä tavoin saadaan pääteltyä pohjavettä suojaavan luonnontilaisen maaperän paksuus. Pohjaveden pinnankorkeuden ja maaperän paksuustietojen perusteella voidaan myös laskea pohjavesimassan kokonaistilavuus tutkimusalueella. Tämän tunteminen taas mahdollistaa pilaavien ainesten määrien arvioimisen tutkimusalueen pohjavedessä ja edelleen sieltä purkautuvassa pohjavedessä.

Arviointia varten tulee ottaa pohjavesinäytteitä tutkimusalueen eri osista. Analyyseihin on syytä sisällyttää erilaisia epäorgaanisia ja orgaanisia vedenlaatumuuttujia. Pohjavesinäytteitä tulee ottaa varsinkin sieltä, mistä tutkimusalueen pohjavedet purkautuvat pois tutkimusalueelta. Tutkimusalueen pohjavesinäytteiden avulla voidaan vertailla mahdollisia pohjaveden geokemian muutoksia toiminnan aikana ja sen jälkeen. Näytteiden avulla voidaan myös arvioida maaperää ja pohjavettä suojaavien pohjarakenteiden toimivuutta.

7.2.3.- 7.2.4. Melu ja päästöt  

Melu arvioidaan laskennallisesti asuntojen piha-alueilla. Arvioinnin tulisi koskea myös tiedossa olevia uusia asuntoalueita. Sellainen on tullut esille arvioinnin käynnistymisen jälkeen Kintaudella. Arviointiohjelmassa esitetty melun terveysperusteinen arviointi valtioneuvoston päätöksen 933/1992 ohjearvoin on hankkeen perustavanlaatuinen meluselvitys (alle 55 dB asuntoalueilla ulkona klo 7-22 ja alle 45 dB klo 22-7). Ulkona mitattu melu soveltuu hyvin myös kesäasukkaiden oloihin heidän viettäessään suuren osan ajasta ulkona. 

Hajuhaitan arvioimiseksi on saatu hyviä kokemuksia ympäristöpaneelista. Menetelmä sopii hyvin seurantaan laitoksen käyttöönoton jälkeen. Ilmapäästöt ja melu tulee mallintaa arviointiselostusta varten ja esittää leviäminen ajan tasalla olevalla karttapohjalla, johon on merkitty myös lähimmät häiriintyvät kohteet (asunnot, loma-asunnot, koulut jne.)

Arviointiohjelman mukaan jätteenkäsittelykeskuksen aiheuttaman liikenteen vaikutuksista tarkastellaan melua, pölyämistä ja pakokaasupäästöjä. Tarkastelua tulee laajentaa kattamaan myös tärinä ja liikenneturvallisuus. Liikenneturvallisuutta arvioitaessa tulee arvioida myös vaikutukset kevyeen liikenteeseen. Näiden vaikutusten selvittäminen on ihmisiin kohdistuvien vaikutusten merkittävyyden kannalta tärkeintä valtateitä pienemmillä teillä asutuksen lähellä. Arvioinnissa selvitetään tarpeelliset melusuojaukset käytettäessä nykyisiä teitä. Lisäksi arvioidaan tarvittavat muutokset nykyisiin liikenneväyliin, jolloin selviävät hankkeen vaatimat uudisrakentamisen ja tien parantamisen tarpeet. Yleiselle tielle liittymistä varten on haettava lupa Keski-Suomen tiepiiriltä. Jos kysymyksessä on olemassa oleva yksityistieliittymä, lupaa on haettava liittymän käyttötarkoituksen muutosta varten. 

Lähtökohtaisesti valtatieverkko pystyy välittämään liikennettä ilman suurempia ongelmia. YVA- selvitysten yhteydessä tulisi arvioida kuljetusten vaikutuksia valtatieverkkoa pienemmän tieverkon rakenteiden kestoikään ja teiden hoidon määrään yhdyskuntarakenteeseen kohdistuvina vaikutuksina.  Arviointi Vaajakosken kohdalla rekkaliikenteen mahdollisesta vaikutuksesta liikenteen sujumiseen on tarpeen nykyiset ruuhkat huomioon ottaen. Jyväskylään tulevan suurvoimalan kuljetuksia on arvioitu paikallisesti voimalaitoksen YVA- menettelyssä. Seivässuon vaihtoehdon kohdalla tulee ottaa huomioon suunnitelma nelostien uudesta linjauksesta Viisarimäen ja Oravasaaren välillä. Tiehankkeen yleissuunnitelma on parhaillaan julkisesti kuultavana. 

Jätteenkäsittelykeskuksen liikenteen ympäristövaikutuksiin liittyen on tärkeää arvioida myös rautatiekuljetusten merkitys ja käyttömahdollisuus sijoitusvaihtoehtojen yhteydessä. Esim. voimalaitostuhkien kuljetuksissa rautatiekuljetus keskuksen lähelle ja siitä jatkuva siirtokuormaus on merkittävä mahdollisuus rekkaliikenteen ympäristöhaittojen vähentämiseksi. Tällöin tulee arvioida siirtokuormauksen paikalliset pölyhaitat. Tulevaisuudessa jätteitä saatetaan tuoda nykyistä kauempaa rautatiekuljetuksin (esim. pilaantuneet maamassat.) 

7.2.5. Luontovaikutukset

Suunnitelma-alueiden ympäristön nykytilan kuvaus on tehty puutteellisesti. Ympäristökeskus on elokuun puolivälissä 2005 toimittanut konsultille alueita koskevan paikkatietoaineiston luonnon- ja maisemansuojelullisista seikoista. Arviointiohjelmaa tulee tarkistaa ja täydentää aineisto huomioon ottaen: 

Mörkökorpi
Kotavuorella ei ole suojelualuetta, vaan pohjavesialue. Sen reunalle suunnittelualueelta on noin 2 km. Noin 1 km:n päässä samassa suunnassa on sen sijaan seutukaavan luonnonsuojelualuevaraus "Lummelammen lähteikkö ja Lummesuo" (SL 410622).

Seivässuo
Arviointiohjelmassa alueen luontokohteista on mainittu nimeltä vain soidensuojeluohjelmaan ja Natura 2000 –verkostoon kuuluva Kankaanpäänletto, joka sijaitsee suunnitelma-alueesta noin 2,5 km etelään. Viitasenvuoren vanhojen metsien suojeluohjelman kohde on kuitenkin vain noin 100 m:n päässä Seivässuo suunnittelualueen länsireunasta. Viitasenvuori kuuluu myös Natura 2000 -verkostoon (FI0900083, Iilijärven alue). Karttatarkastelun perusteella osa suunnittelualueen valumavesistä virtaa alueelta etelään Lamminsuon kautta Hyppyriäisenlampeen laskevaan puroon. Kyseiset puro ja lampi ovat myös mukana Natura 2000 –verkostossa. Edellä lueteltujen lisäksi suunnitelma-alueen läheisyydessä on monia muitakin luonnonsuojelullisesti merkittäviä alueita.

Luontovaikutusten arviointi –kappaleessa mainitaan, että luontoselvitykset laaditaan Suomen ympäristökeskuksessa tehdyn oppaan (Ympäristöopas 109, Luontoselvitykset ja luontovaikutusten arviointi  - kaavoituksessa, YVA-menettelyssä ja Natura-arvioinnissa) ohjeiden mukaan. Ympäristökeskus pitää edellä mainittua opasta hyvänä lähtökohtana luontovaikutusten arviointiin. Samassa kappaleessa mainitaan myös, että Seivässuon osalta on luonnonsuojelulain 65 §:n mukainen Natura-arviointi tarpeellinen. Ympäristökeskus yhtyy arviointiohjelmassa esitettyyn käsitykseen ja pitää Natura-arviointia välttämättömänä. Natura-arviointi voidaan tehdä osana ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä annetun lain 2 luvussa tarkoitettua arviointimenettelyä.

7.2.7. Yhdyskuntarakenne, maankäyttö ja maisema

Havainnekuvat selkeyttävät hankkeen näkyvyyttä maisemassa. Jätteenkäsittelykeskus on sijoittumassa eri vaihtoehdoissa korkeudelle 140/160/190 metriä meren pinnan tasosta. Jätteenkäsittelykeskuksen näkyvyyttä kaukomaisemassa Leppävedeltä, Kintauden järviltä ja Lievestuoreenjärveltä tulee tarkastella. 

Sijoituspaikoilla olemassa olevien aluevarausten huomioon ottaminen hankkeen suunnittelussa tulee varmentaa. Kintauden osalta tulee ottaa huomioon kesän 2005 aikana vahvistuneet suunnitelmat asuntoalueista, jotka eivät ilmene arviointiohjelmasta. Alueella on 6.4.2005 lainvoiman saanut osayleiskaava. Vahtivuoresta 300 m:n päähän on suunnitteilla Kaistinmäen asuntoalue. Arviointiselostuksessa tulisi ottaa kantaa siihen, onko Kaistinmäkeen suunniteltu asuntoalue verrattavissa Jyväskylässä Mustankorkean jäteaseman vaikutuksiin Ylä-Myllyjärven asuntoalueeseen. 

7.2.10 riskit ja häiriötilanteet

Jätteenkäsittelykeskus on tarkoitus rakentaa nykyisten tiukkojen vaatimusten mukaisesti, jolloin pohjarakenne on tiivis ja kaikki keskuksen suoto- ja valumavedet ohjataan asianmukaiseen jäteveden käsittelyyn. Tällöin ympäristövahinkojen sattuminen pitäisi olla pois suljettua. Arviointiohjelmaan sisältyy riskien arviointi. Suunnitelmat toiminnan häiriötilanteiden ja ympäristövahinkojen varalle kuten varoaltaat tulee esittää myöhemmin ympäristölupahakemuksessa. Näiden järjestelyjen laajuus ja yksityiskohdat riippuvat tulevasta sijoituspaikasta ja sen ympäristön luonnonarvoista, joten niihin voidaan vaikuttaa sijoituspaikan valinnalla. 

7.3. Ehdotus vaikutusalueen rajaukseksi

Ohjelmassa esitettyyn nähden hankkeen vaikutuksia on syytä tarkastella hiukan laaja-alaisemmin liikenteen ja asuinalueisiin kohdistuvien vaikutusten kannalta. 

7.8 Tarkkailu
Arvioinnissa tulee esittää tarkkailuohjelma maaperälle, pohjavedelle ja myös pohjarakenteista kertyville salaojavesille, jotka johdetaan tasausaltaisiin. Tarkkailuohjelman analyysien tulee olla vertailukelpoisia tutkimusvaiheen ja rakentamista edeltävien analyysien kanssa. Tämän vuoksi analyysivalikoima tulee miettiä huolellisesti jo arviointivaiheessa.

Jyväskylän jätevedenpuhdistamolle johdettavien kaatopaikkavesien laatua ja vaikutuksia puhdistamon toimintaan on seurattava, koska ne poikkeavat laadultaan muusta kunnallisesta jätevedestä. Lisäksi on esitettävä arvio jätevesien määrän kehittymisestä tulevaisuudessa. Myös kaatopaikkavesien johtamistavan vaikutusta jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava (jatkuva johtaminen viemäriin tai jaksottainen pumppaus). Vaihtoehtoisesti on arvioitava jätteenkäsittelyalueella tehtävä puhdistus omalla puhdistamolla

 8 arviointimenettelyn ja osallistumisen järjestäminen

Arviointiohjelmassa on esitetty suunnitelma tiedottamisesta ja osallistumisjärjestelyistä. Osallistumismahdollisuuksista on tiedotettu kahdella erillisellä lehti-ilmoituksella kuulemisajan alussa  ja loppupuolella sekä hankkeesta vastaavan laatimalla lehdistötiedotteella. Tiedotustilaisuudet sijoitettiin iltaan laajan osallistumisen mahdollistamiseksi. Osallistumisen järjestämistapa oli perusteltu. Hankealueen lähikouluilla järjestettyihin tilaisuuksiin osallistui runsaasti ihmisiä, selvästi eniten Kintaudella ja harvalukuisimmin Lievestuoreella. Hankkeesta vastaava perusti seurantaryhmän YVA- menettelyn ajaksi. 

Raportointi	
	
		Arviointiohjelmateksti on kokonaisuutena hiukan vaikeasti luettava. Täsmällisemmällä jäsentämisellä päästäisiin pois toistoista, jotka nyt pidentävät tekstiä tekemättä siitä selkeämpää. Karttojen ja kuvien käytössä on joitakin virheitä niin, että kahden kartan kuvateksti on vaihtunut (Seivässuo ja Kintaus). Lähdeluettelossa sivulla 30 luetellaan Mustankorkeaa koskevia asiakirjoja, joihin voi lisätä ympäristökeskuksella olevan Mörkökorven suljettua kaatopaikkaa koskevan materiaalin. Siitä voi olla hyötyä tässäkin hankkeessa. Lähdeluettelosta puuttuu ympäristökeskuksen laatima jätesuunnitelman tarkistus. Selvitysten kannalta on tärkeää korjata Ala-Kintausjärveen virtaavan Puron virtaussuunta. Arviointiselostuksessa on hyvä olla selventävä, sanakirjamainen luettelo tekstin käsitteistä. Tällä tavoin tavallisellekin lukijalle selviävät tekstissä käytetyt määritelmät, mikä helpottaa esimerkiksi yleisötilaisuuksien järjestämistä.

Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo

Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja niille mielipiteiden esittäjille, jotka jättivät kannanottonsa ympäristökeskukselle yhteystiedoin. Lausunto on nähtävissä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa sekä internetosoitteessa www.ymparisto.fi/ksu - > Ympäristönsuojelu - > Ympäristövaikutusten arviointi YVA - > Vireillä olevat YVA-hankkeet. Ympäristökeskus on lähettänyt kopiot arviointiohjelmasta saamistaan lausunnoista ja muistutuksista hankkeesta vastaavalle Mustankorkea Oy:lle. Alkuperäiset lausuntoasiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa.

Johtaja		Risto Palokangas

Ylitarkastaja		Esa Mikkonen

TIEDOKSI		Lausuntojen ja mielipiteiden esittäjät
		Ympäristöministeriö
Suomen ympäristökeskus/2 kpl arviointiohjelmia
Alueelliset ympäristökeskukset

Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku. 

Suoritemaksu on 5080 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo lausunnosta perittävän maksun virheelliseksi, voi vaatia siihen oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.