Päiväys	Dnro	
	16.12.2004	KSU-2004-R-14/53	
	
	Jyväskylän Energia Oy	
		
     Viite 	Jyväskylän voimalaitoshanke	

     Asia 	Lausunto ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta	

HANKETIEDOT JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY

Jyväskylän Energia Oy on hankkeesta vastaavana käynnistänyt ympäristövaikutusten arviointimenettelyn Jyväskylän voimalaitoshankkeesta toimittamalla ympäristökeskukselle ympäristövaikutusten arviointiohjelman. Keski-Suomen ympäristökeskus toimii yhteysviranomaisena hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä (laki 468/94 ja 267/99). Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vireille tulon peruste oli YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 7) energian tuotanto: kattila- ja voimalaitokset, joiden suurin polttoaineteho on vähintään 300 megawattia. Voimalaitoksen kaavailtu teho on 480 megawattia.

Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma hankkeen toteuttamisvaihtoehdoista, ympäristövaikutusten arvioinnista ja arvioinnin järjestämisestä. Ympäristövaikutusten arviointiohjelman on laatinut Enprima Oy, Vantaalta, os. PL 61, 01601 Vantaa.

Laitoksen polttoaine on turve ja puu. Laitoksen ensisijainen sijoituspaikka on Jyväskylän Keljonlahti. Kakkosvaihtoehtona tutkitaan  Rauhalahden nykyistä voimalaitosaluetta. Suunniteltu laitos tuottaa yhteistuotantona kaukolämpöä ja sähköä, mutta myös lauhdesähkön tuottamismahdollisuus tutkitaan. Laitoksen kattilatehoksi on kaavailtu noin 480 megawattia. Vertailuvaihtoehtona tarkastellaan hankkeen toteuttamatta jättämistä, jolloin tarvittava energia tuotetaan aluksi nykyisillä kattiloilla öljyn käyttöä kasvattamalla ja myöhemmin öljykattiloita lisäämällä ja rakentamalla mahdollisesti Rauhalahden voimalaitokselle lämmön talteenottopesuri.

ARVIONTIOHJELMASTA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN

Arviointiohjelma oli nähtävänä mielipiteiden ja lausuntojen esittämistä varten  20.10 – 30.11.2004 seuraavissa paikoissa:

Jyväskylän Energia Oy, Vesangantie 5
Jyväskylän kaupungintalo, Vapaudenkatu 32
Jyväskylän kaupungin ympäristövirasto, Eeronkatu 10
Keski-Suomen ympäristökeskus, Ailakinkatu 17
Jyväskylän pääkirjasto, Vapaudenkatu 39-41
Keljonkankaan kirjasto, Neulastie 4

Arviointiohjelmaa koskeva kuulutus julkaistiin sanomalehti Keskisuomalaisessa 13.10.2004. Hanketta ja sen ympäristövaikutusten arviointia esiteltiin yleisölle 20.10.2004 klo 18 Keljon koululla sekä 25.11. klo 18 Keljonkankaan koululla. Kuulemisessa saatiin 16 lausuntoa ja mielipidettä.

Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä

Jyväskylän kaupunki

Kaupunginhallitus: Ympäristövaikutusten arviointiohjelman mukaisesti tehtävä arviointi antaa runsaasti voimalaitoksen lopullista sijoituspaikkaa ratkaistaessa tarvittavaa välttämätöntä ja käyttökelpoista tietoa. Kaupunginhallitus edellyttää lisäksi, että Keljonlahti -vaihtoehdossa kiinnitetään erityisiä huomiota arviointiin pohjaveden pilaantumisriskistä, koska voimalaitosalueen pohjoispuolella sijaitsee Pekonniemen vedenottamo. Riskin arvioinnissa tulee ottaa huomioon teknisen lautakunnan lausunnossa esitetyt näkökohdat. 

Tekninen lautakunta esittää lausuntonaan kaupunginhallitukselle, että Keljonlahden voimalaitoksen ympäristövaikutusten arviointiohjelmassa tulee luonnoksessa esitetyn lisäksi huomioida seuraavaa.

Voimalaitoksen ja siihen liittyvien laitteiden rakentamisesta aiheutuva rakentamisaikainen pohjaveden pilaantumisriski tulee selvittää.

Polttoaineiden kuljetukset, vastaanotto, seulonta, murskaus ja muu käsittely sekä tuhkan ja savukaasujen puhdistuksessa syntyvien tuotteiden siirrot, varastointi ja kuljetukset tulee selvittää myös siltä osin, kun toiminta tapahtuu laitostontin ulkopuolisella pohjavesialueella tai sen läheisyydessä tai leviäminen varastointialueelta pohjavesialueelle esim. tuulen mukana on mahdollista.

Polttoöljyn, happamien ja emäksisten jätevesien neutraloinnissa käytettävien ym. kemikaalien sekä öljyyntyneiden vesien käsittelystä, varastoinnista ja kuljetuksista aiheutuvat pohjavesivaikutukset tulee selvittää.

Kohdassa 3.2.4 esitetty "sivutuotteiden käsittely-, hyötykäyttö- ja sijoittamismahdollisuudet" tulee yksilöidä ja niiden pohjavesivaikutukset tulee selvittää.

Onnettomuustilanteista (liikenneonnettomuudet, tulipalo, sammutusvesi ja mahdolliset sammutuskemikaalit jne.) aiheutuva pohjaveden pilaantumisriski tulee selvittää.

Kaupunkisuunnittelulautakunta esittää lausuntonaan kaupunginhallitukselle, että sillä ei ole huomauttamista arviointiohjelman sisällöstä eikä laajuudesta. Ympäristölautakunta korostaa, että vaikutusarviointi pohjavesien osalta tulee suorittaa huolellisesti, koska Keljonlahden laitosvaihtoehto sijoittuu tärkeälle 1. luokan pohjavesialueelle ja Pekonniemen pohjavedenottamon läheisyyteen. Arvioinnin kannalta tärkeä näkökohta on vesilain 1. luvussa esitetty pohjaveden pilaamiskielto. Yleisesti voidaan todeta, että hanke sopii huonosti yhteen talousvesituotannon kanssa ja käytännössä lähes sulkee sen pois.

Erityistä huomiota arvioinnissa tulee pohjavesien lisäksi kiinnittää myös Keljonlahden vaihtoehdon maisemallisiin vaikutuksiin, vesistövaikutuksiin, meluun ja polttoainekuljetuksiin sekä muuhun hankkeeseen liittyvään liikenteeseen. Onnettomuusriskien osalta YVA- ohjelmaa pitäisi täydentää kattamaan koko laitoksen toiminta – pelkkä kemikaalien käytön ja varastoinnin arviointi ei riitä. Arviointiohjelmassa on myös tiettyjä rajauksia, joita tulisi tarkastella lähemmin. Jätteen hyötykäyttölaitos tulisi ottaa mukaan YVA- tarkasteluun jo nyt, koska se on merkittävä osa toimintaa ja sen toteutuminen on mahdollista. Vaihtoehtoisesti tämän kehityshankkeen toteutuminen tulisi sulkea selvästi pois jo nyt. Samoin tuhkan ja savukaasujen puhdistustuotteiden hyötykäyttö- ja käsittelymahdollisuudet ja ympäristövaikutukset tulisi ottaa mukaan varsinaiseen tarkasteluun.

Jyväskylän maalaiskunta	
Ympäristövaikutusten ohjelmassa on esitelty riittävän seikkaperäisesti kuvaus hankkeesta ja tehty suunnitelma, miten hankkeen ympäristövaikutuksia arvioidaan ja miten tiedottaminen ja sidosryhmien osallistuminen YVA- menettelyn aikana järjestetään. 

Jyväskylän Maan ystävät ja Dodo Jyväskylä

Ohjelma ei ota huomioon hankkeen ympäristövaikutuksia tarvittavassa laajuudessa. Tarkastelun rajaaminen voimalan lähiympäristöön on riittämätön lähtökohta hankkeen vaikutusten tarkastelulle. 

Voimalan tarpeen perustelu on puutteellinen perustuessaan energian käytön jatkuvaan kasvuun. Energian käytön tehokkuuteen investoiminen on monesti kuluttajille paljon edullisempaa kuin uuden kapasiteetin rakentaminen. Ympäristön ja ihmisten hyvinvoinnille aiheutuvien haittojen kannalta energiatehokkuuden lisääminen on poikkeuksetta paras vaihtoehto. Ohjelmassa tulee tarkastella lisäksi kolmatta vaihtoehtoa, jossa kaupunki, ympäristökeskus, Motiva, JE, yliopisto ja muut relevantit tahot luovat ja toteuttavat suunnitelman energiatehokkuuden parantamiseksi niin, että syntyneet säästöt vastaavat aiotun voimalan energiantuotantoa. 

Mikäli puun osuutta ei merkittävästi kasvateta, on lauhdetuotannon lisääminen ilmasto- ja ympäristönäkökulmasta haitallista. Lauhdetuotantoa tulee tarkastella YVA:ssa erikseen ja mikäli sen tarvetta ei pystytä erittäin uskottavasti perustelemaan, ei voimalaa tule merkittävässä määrin käyttää lauhdetuotantoon.

Ohjelmassa ei kerrota, miten hankkeen ilmastovaikutuksia selvitetään. YVA:ssa tulee selvittää hankkeen ilmastovaikutukset ja siinä tulee ottaa huomioon kaikki turpeen tuotantoketjussa syntyvät päästöt. Erityisesti tulee selvittää mahdollisen uuden voimalan vaikutus puun kokonaiskäyttöön Jyväskylässä ja lähialueilla sijaitsevissa, samasta polttoaineesta kilpailevissa voimaloissa.

Suomessa ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää kivihiilen ja turpeen käytön rajua vähentämistä. Laitoksen teknisten ratkaisujen tulee olla sellaiset, että se soveltuu hyvin pelkän puun polttoon. Jo nyt tulisi pyrkiä paljon ohjelmassa esitettyä 25-30 % korkeampaan osuuteen. Voimalalle ei tule antaa ympäristölupaa jätteenpolttoon, sillä siitä aiheutuvien suurempien päästöjen vaikutuksia ei arvioida YVA:ssa eikä jätteenpoltto ylipäätään ole ympäristönäkökulmasta hyväksyttävää. Turpeen tuotannon lisääntyminen maakunnassa tulee sisällyttää hankkeen ympäristövaikutuksiin.

Laitoksen teknisessä kuvauksessa ei kerrota laitoksen hyötysuhdetta, joka vaikuttaa suoraan energiantuotannon ominaispäästöihin. Aiotun voimalan hyötysuhdetta ja rakennusastetta tulee kasvattaa tuotettua energiayksikköä kohti. Laitokselta tulee edellyttää myös typen oksidipäästöjen puhdistamista. 

Järvi-Suomen merenkulkupiiri

Järvi-Suomen merenkulkupiirillä ei ole huomautettavaa ympäristövaikutusten arviointiohjelmaan.

Keljonkankaan asukasyhdistys
		
Keljonlahden vaihtoehdon selvittely tulee lopettaa ja keskittyä vain Rauhalahden yhteyteen suunniteltavaan laitokseen. Tärkeimmät syyt ovat seuraavat: 1. kaupunkilaisten kannalta tärkeän pohjavesialueen ja vedenottamon (Pekonniemi) pilaantumisen suuri riski kallioperustamisesta johtuen. 2. Uuden suuren joukon kaupunkilaisia (Kyllö, Keskusta, Kuokkala, Sarvivuori…) altistuminen päästöille. 3. Arvioidulla liikenteellä ( n. 190 rekkaa/vrk) on haitalliset vaikutukset Keljonkankaan paikallistien käyttäjille ja Keljon liikekeskuksen yrityksille sekä uusien asuntoalueitten asukkaille mm. Åströmin alueelle. 4. Keljonlahden rantaa tuleva yksikkö rajoittaisi merkittävästi Keljonlahden ranta- ja vesialueen asumis- ja virkistyskäyttöä.

Turpeen ongelmana on ollut viime vuosina sääolojen vaikutus saatavuuteen ja riittävyys 50-100 km säteellä Jyväskylästä sekä turpeen asema päästökaupassa. Uuden laitoksen toteuttamiselle Rauhalahden voimalan yhteyteen ei ole esitetty mitään ylitsepääsemätöntä estettä.

3 HANKKEEN KUVAUS/3.1. Sijainti ja maankäyttö

Keljonlahden vaihtoehtoa esitettäessä ei mainita mitään sen läheisyydessä vastaavilla etäisyyksillä olevista asuin- ja liikealueista kuten Rauhalahden vaihtoehdon esittelyssä.

3.3. Hankkeen liittyminen muihin hankkeisiin

Liikennejärjestelyjen ja niiden edellyttämiin kaavoihin tarvittavat muutokset huomattavien materiaalivirtojen käsittelyn mahdollistamiseksi liittyvät kiinteästi 'muihin hankkeisiin' etenkin Keljonlahden vaihtoehdossa. 

3.4.1.3 Sivutuotteet

Mikäli tuhkaa ei pystytä hyödyntämään, sen kuljetus turpeen paluukuljetuksina syntypaikoilleen tulee selvittää.

3.4.1.4 Jäähdytys- ja jätevedet

Jäähdytysveden vaikutukset etenkin Keljonlahden vaihtoehdossa on selvitettävä tarkoin huomioiden mm. Urtinpohjan vähäisiin virtauksiin kohdistuvat voimakkaat muutokset veden energiatason muuttuessa sekä yhteisvaikutukset mahdollisen proomukuljetuksen kanssa mm. vapaa-ajan liikuntaväylille Sippulanniemestä, Ristikivestä, Nenäinniemestä jne. etelään. Ilmajäähdytyksen vaikutukset voivat olla yllättäviä lähialueen mikroilmastolle, siksi menetelmän käytön arviointiin on suhtauduttava huolella. Erityisen tarkasti on selvitettävä Keljonlahden vaihtoehdossa laitoksen rakentamisen, käyttämisen sekä käytöstä poiston vaikutukset Pekonniemen pohjavedenottamoon. 

4.2. Kaavoitus

Keljonlahden vaihtoehdon kaavoitustilannetta käsiteltäessä tulee huomioida suojelukohteet ja jo tehdyt kaavoitukselliset muutokset suunnitellun voimalan lähivaikutuspiirissä, mm. Åströmin alue sekä suunnitellun voimalan tarvitsemien liikennejärjestelyjen vaikutukset kaavoitettavuuteen. 

5.2. Tarkastelualueen rajaus

Esitetty rajaus sulkee pois esitettyjen vesistökuljetusten vaikutusten arvioinnin sekä rautatiekuljetuksiin liittyvät seikat, mm. lastaus ja purkuasemat proomuista/kuorma-autoista junavaunuihin.

5.3.3 Savukaasupäästöjen vaikutus ilman laatuun ja laskeumiin

Mikäli Keljonlahden vaihtoehdon leviämismallissa ei käytetä paikallisia, poikkeuksellisesta sijainnista johtuvia luotaustietoja, voi malli antaa hyvinkin väärän kuvan savukaasupäästöjen käyttäytymisestä.

5.3.5 Vaikutukset maa- ja kallioperään sekä pohjavesiin

Tässä yhteydessä olisi pitänyt suoraan mainita Pekonniemen pohjavedenottamoon ja öljyn varmuusvarastojen vesieristyksiin rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvat riskit. 

Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys r.y.

YVA- selostuksessa tullaan kuvaamaan voimalaitosalueita ympäröivien alueiden nykytila ja ympäristön tilan kehittyminen olemassa olevien selvitysten perusteella. Ainoa selvitys, joka saattaisi riittää antamaan luotettavan kuvan alueiden linnustosta, on Jyväskylän kaupungin laatima Keljonlahden luontoselvitys. Koska lintutieteellinen yhdistys ei tunne selvitystä tarkemmin, tulee arviointiohjelmaa laadittaessa varmistaa seuraavien linnustotiedon hankintaan liittyvien ehtojen täyttyminen:

- luontoselvitys sisältää suunnitellut linnustolaskennat niiden kannalta optimaaliseen aikaan huhti-kesäkuussa

- linnuston parimääriä on arvioitu vähintään kahden vesi- ja rantalinnustoinventoinnin ja vähintään kolmen voimalaitostontille ja siitä muutaman sadan metrin säteelle ulottuvan maalinnustokartoituslaskennan avulla

- pidempiaikaiset seurannat parantavat annettavan kuvauksen luotettavuutta, koska osalla linnustosta vuosittaiset kannanvaihtelut ovat huomattavia

Vaikutukset luontoon tulee lähteä selvittämään ajatuksesta, ettei Keljonlahdella ole voimalaitostonttia, eli suora alkuperäisluonnon tuhoutuminen  tulee arvioida. Lisäksi yhtenä merkittävänä luontoon ja erityisesti linnustoon vaikuttavana tekijänä suunnitellaan 110 kV:n voimajohtoa, jonka vaikutuksia on arviointiohjelman mukaan tarkoitus tarkastella maankäytön, rakennetun ympäristön ja maiseman osalta. Ympäristövaikutukset tulee arvioida myös alkuperäisluonnon tuhoutumisen ja lintujen törmäysriskin kasvamisen osalta.

Mikäli linnustoon tai muuhun eliöstöön liittyvän perustiedon hankinta vaatii lisäselvityksiä, tulee YVA- menettelyn aikataulua venyttää jonkin verran. Linnuston osalta viimeiset välttämättömät laskennat osuvat kesäkuun puoliväliin tai loppupuolelle, joten yhteysviranomaisen lausunto ei tässä tapauksessa voi valmistua kesäkuun loppuun mennessä.

Keski-Suomen museo

Arviointiohjelman kohtaan 5.3.1. tulee lisätä liitteeseen 1 Ympäristön nykytila ja siitä laaditut selvitykset Keski-Suomen museon selvitys Keski-Suomen liitolle maakunnallisesti merkittävistä kulttuuriympäristöistä ja rakennuksista v. 2003. Lisäksi tulee selvittää 5.3.4. Vaikutusarvioinnissa voimalahankkeen maisemavaikutukset suunnittelualueelle sijoittuviin maakunnallisesti ja paikallisesti merkittäviin rakennuksiin sekä Päijänteen järviluontoon ja rantamaisemaan. Merkittävä haittatekijä asumisviihtyvyydelle Keljon pientalovaltaisella alueella on rautatie- ja rekkaliikenteen lisääntyminen (5.3.7), joten sen vaikutukset tulee selvittää erityisen tarkasti. 

Rauhalahden valmiiksi jo tiiviissä asutusrakenteessa sijaitsevan laitoksen lisärakentamista ja sen takia liikennemäärän lisääntymistä moottoritieympäristössä on myös tarkennettava koko kaupunkimaiseman uusiutumiskehityksen kannalta. Sekä maisemansuojelun että ympäristörakentamisen pitkäkestoiset taloudelliset merkitykset laitoksen koko elinkaarella on myös pystyttävä käsittelemään eri vaihtoehtovertailuissa.

Keski-Suomen tiepiiri

Tiehallinto Keski-Suomen tiepiiri korostaa, että riippumatta uuden voimalaitoksen sijoituspaikasta tulee tehdä riittävän laajat selvitykset lisääntyvän liikenteen vaikutuksista niin yleisen tiestön kuin katuverkonkin osalta. Selvityksissä ei voi rajata tarkastelualuetta vain voimalaitoksen välittömään läheisyyteen tai pelkästään pääteiden kuljetusreitteihin, vaan tarkastelujen tulee kattaa laajemmin liikenneverkkoa. Selvitysten yhteydessä tulisi pyrkiä arviomaan pääasialliset kuljetusreitit ja mitä parantamistarpeita eri vaihtoehdot tiestöltä edellyttävät niin liikenneturvallisuuden parantamiseksi kuin myös esimerkiksi liikenteen meluhaittojen torjumiseksi.

Polttoaineiden, kuljetusten, syntyvien jätteiden ja sivutuotteiden määrää, laatua ja käsittelyä käsitellään yleisellä tasolla, mutta kuljetuksia ja niiden vaikutuksia liikenneverkkoon tulee arvioida omana osa-alueenaan ja arvioida kuljetuksista syntyvän liikennesuoritteen kasvun vaikutus liikenteen sujuvuuteen ja liikenneturvallisuuteen. 

Rakennustyöt ja rakentamisen aiheuttama liikenne kuvataan YVA- selostuksessa, mutta lisäksi tulee tarkastella myös rakennusaikaisen liikenteen vaikutukset rakennuskohteen ympäröivään liikenneverkkoon. Voimalaitoksen kuljetusliikenteen aiheuttaman meluvaikutuksen arvioinnin lisäksi tulee arvioida mahdollisesti melun torjumisesta syntyviä meluntorjunnan kustannuksia.

Vaihtoehdossa, jossa voimalaitos sijoittuu Keljonlahteen, kuvataan niin sanottuja liitännäishankkeita, kuten laitoksen liittämistä kaukolämpö- ja sähköverkkoon, yleispiirteisesti. Kuitenkin muutokset ovat mittavat, uutta sähkölinjaa joudutaan rakentamaan Keljon sähköasemalle saakka sekä uutta kaukolämmön runkolinjastoa noin 4-5 km. Uusien linjastojen osalta tulee tarkastella erityisesti näkökohdat, mitä yleisten teiden osalta on säädetty johtojen ja laitteiden sijoitteluun liittyen.

Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

Maakunnan omien uusiutuvien energiavarojen hyödyntäminen energiantuotannossa on tärkeää. Näin voidaan tukea myös maaseutualueiden kehittymistä ja elinvoimaisena säilymistä. TE- keskus pitää tärkeänä hankkeen kokonaistaloudellisuutta, monipuolisten alueidenkäytöllisten tavoitteiden turvaamista ja ympäristövaikutusten minimointia. Laitoksen sijoituspäätös vaikuttaa alueidenkäytöllisiin ratkaisuihin pitkälle tulevaisuuteen eikä sijoituspaikan valintaa tule siten tarkastella lyhyen aikavälin kriteereillä.

Arviointiohjelmassa esitetty näkökulma ensisijaisesta vaihtoehdosta saattaa vaarantaa YVA -tarkastelun puolueettomuuden. Vaihtoehtojen vertailun tulisi perustua neutraaliin arviointiin, johon ennalta asetettu arvomäärittely saattaa tiedostamattomasti vaikuttaa.  Arviointiohjelmassa ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota alueidenkäytölliseen tarkasteluun eikä sosiaalisten vaikutusten arviointiin. TE- keskuksen näkemyksen mukaan YVA –arvioinnissa tulisi selvittää voimalaitosalueen soveltuvuus myös muuhun mahdolliseen käyttöön ja vertailla eri käyttömuotojen edullisuutta. Jyväskylässä on pulaa rantatonttien tarjonnasta, joten voimalaitoksen sijoittuminen potentiaaliselle asuinalueelle ei ole paras mahdollinen ratkaisu. Arvioinnissa tulisi tarkastella myös valmiuksia voimalaitoksen sijoittamiseen ranta-alueen ulkopuolelle.

Henkilöt A1,A2,A3 ja A4, Jyväskylä

Vastustamme voimalaitoksen rakentamista Keljonlahdelle mm. seuraavien seikkojen pohjalta:

 - alueen viihtyvyys ja ihmisten turvallisuus huononee) mm. uusi Åströmin alue
-  riskit pohjavedelle ja öljyvaraston tiivistyksien mahdollinen hajoaminen rakennustöiden yhteydessä  -  riskit Päijänteelle ja pohjavedelle
 - kaupungilla muutoinkin vähän tonttimaata, tyhmää tehdä voimala Päijänteen rantaan
-  joudutaan tekemään sähkölinja- ja tiestömuutoksia (Rauhalahdessa ei)
-  riskit Keljonlahdelle ja sen lähialueiden virkistyskäytölle
 - voimalan ja sen rakentamisen aiheuttama meteli
-  turpeenkäsittelyn aiheuttamat laskeumat lähiympäristöön

Henkilö B, Bio- ja ympäristötieteiden laitos, Jyväskylän yliopisto

Olisi tärkeää mainita, miten hanke suhtautuu sitä erityisesti koskevan ilmastopolitiikan tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Tällä hankkeella on sekä positiivista että negatiivista vaikutusta, joista kumpaakaan ei ole mainittu. On erittäin positiivista, että hankkeen tarkoitus on nostaa voimalan rakennusastetta eli toimia EU:n CHP -direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Se tehdään käyttämällä lauhdutinta, joka mahdollistaa sähkön tuotannon irti kytkemisen lämmön tuotannosta. Tällöin CHP –voimalan arvo kansalliselle energiajärjestelmälle nousee oleellisesti sekä säätövoima- että perusvoimapotentiaalin lisääntymisen kautta. 

Negatiivista on se, että BAT –teknologia ei ole lainkaan vaihtoehtojen joukossa, vaikka sitä pitäisi YVA- selostuksessa arvioida. On siis syytä pelätä, että valittua teknologiaa väitetään BAT –teknologiaksi, jolloin YVA –lain eräs tarkoitus jää toteuttamatta. BAT –teknologia tässä tapauksessa on BIGCC (biomass integrated gasification combined cycle), joka ei vielä ole Suomessa käytössä. Sen ensimmäinen rakentaja olisi oikeutettu yli 20 Meuron KTM:n erityisinvestointitukeen. BIGCC:n avulla on savutettavissa korkein kiinteän polttoaineen sähköntuotannon hyötysuhde ja rakennusaste.

Nollavaihtoehdossa mainittu Rauhalahden savukaasujen lämmöntalteenottopesuri tulisi olla mukana myös muissa hankevaihtoehdoissa. Nollavaihtoehdossa olisi loogisinta olettaa, että nykyiset öljykattilat voitaisiin muuttaa puukäyttöisiksi samoin kuin uudet lämpökeskuksetkin.

Turpeen käytön painottaminen on kohtalokasta Jyväskylän, maakunnan ja Suomen kasvihuonepäästöille. Bioenergia ja turve ovat kasvihuonetaseiltaan täysin erilaisia polttoaineita ja ne tulee myös YVA –prosessissa pitää täysin erillään. Kuitenkin käytettäessä luonnonsuoturpeen sijasta suopeltojen turvetta kasvihuonekaasutase olisi samankaltainen bioenergian kanssa. Siten myös tulee erottaa luonnonsuoturpeen ja suopeltoturpeen käyttö, mitä ei ole tässä arviossa tehty.

Hankkeessa tulisi kehittää suopeltoturpeen ja metsähakkeen käytön logistiikkaa maakunnan bioenergiaosaamisen lisäämiseksi. Se edellyttää uudenlaisten teknologioiden mahdollisuuksien selvittämistä YVA –prosessissa. Myös monituotantomahdollisuuksien kehittäminen mm. liikennebiopolttoaineiden valmistamiseksi tulisi olla osa tarkasteltavia vaihtoehtoja.

Henkilöt C1 ja C2, Jyväskylä, Ristonmaa

Vastustamme jyrkästi Keljonlahden voimalaitoshanketta. Miksi kaupungin parhaita virkistys- ja asuntoalueita pilattaisiin. Kyseessähän on Jyväskylän kaupungin keskusta-alue. Rauhalahden alue on jo tähän tarkoitukseen varattu ja siellä on tilaa.

Henkilöt D1 ja D2, Jyväskylä, Keljonkangas

Vastustamme YVA- suunnittelua ja itse rakentamista. Konsulteilla ei ole luotettavan mallintamisen edellyttämiä rekisteröiviä mittausasemia (tuuli/pysty/vaaka virtausluotain) Keljonlahdella eikä vesistövirtausten ja lämpötilan tutkimiseen tarvittavaa kalustoa. Myöskään ilmavirtauksien tutkimiseen sopivaa laitteistoa ei ole. Simulointimetodi on luotettava vasta kun käytetty lähtöaineisto on kohdealueelta. 

Uusi laitos on ylisuuri, polttoaineen tarve vuosittain 4 terawattituntia, kun nykyinen tarve on kaksi. Polttoaineet eivät riitä, sekä turve että puu useaksi vuosikymmeneksi ei tule riittämään esitettyihin voimalan tarpeisiin. Kotimaisista polttoaineista kilpaillaan jo nyt. Laitostyyppi on väärä, sillä lauhdesähköstä saadaan hyödyksi vain yksi kolmannes käytetystä energiasta. Lauhdetuotantoa kotimaisilla polttoaineilla voi pitää maan polttamisena. Uusi kaupungin oman tarpeen mukainen vastapainelaitos säästäisi polttoaineita myös seuraaville sukupolville. Uusi voimalaitospaikka lisää kustannuksia. On tavanmukaista ja kustannusten kannalta edullista, että samalla voimalaitostontilla on useampia yksiköitä. Rauhalahdessa on tilavaraus toiselle yksikölle. Kahdesta erillisestä yksiköstä aiheutuisi suuret henkilöstö-, ylläpito- ja investointikustannukset.

Polttoaineiden säästöön kannattaa panostaa ja ympäristöhaitat tulee minimoida. Jo idyllisen järvimaiseman rikkoutuminen Keljossa on peruuttamaton menetys. Keljonlahden jäätyminen vaikeutuu ja veden voimakas höyryäminen tulee ilmeiseksi, jos sinne syötetään suurta vajaan 200 MW jäähdytystehoa. Savukaasujen epäpuhtaudet ja jättimäiset tuhkamäärät Keljossa olisivat haitallisia ja kalliita hoitaa. 

Länsi-Suomen lääninhallitus, Sosiaali- ja terveysosasto

Ympäristövaikutusten arvioinnissa tulisi ottaa tasapuolisesti tarkastelun kohteeksi myös Rauhalahden vaihtoehto. Arvioinnissa tulisi kiinnittää huomiota myös kasvavan energiantuotannon ympäristövaikutuksiin kokonaisuudessaan Jyvässeudun alueella. Olisi tarpeen selvittää ja arvioida, voisiko laajennetun yhden voimalaitoksen ympäristövaikutukset olla oleellisesti vähäisemmät kuin kahden erillisen, jolloin mm. kaupunkikeskustaan kohdistuvat kuormitukset tulevat eri ilmansuunnista tuplaten otollisimmat tuulensuunnat.

Keljonlahdelle kaavaillun voimalaitoksen haitalliset ympäristövaikutukset voivat olla merkittävän suuret ulottuen pitkälle Päijänteen vesistöön ja ranta-maisemiin sekä luontoon laajemminkin. Vaikutuspiirissä on asutusta, virkistysalueita sekä vilkas Keljon kauppakeskus. Alueella asuvan väestön sekä alueelle kaavoitettujen uusien alueiden asumisviihtyisyys voisi heikentyä ja terveysriskit kasvaa. Voimalaitos tuottaa aina myös savu- ja hajuhaittoja, joilla voi olla negatiivista vaikutusta myös alueella sijaitsevien kauppakeskusten elintarvikehygieniaan.

Rauhalahden nykyisen voimalaitoksen ympäristövaikutuksista on jo olemassa tietoutta ja kokemuksia, joiden pohjalta arviointia olisi tarpeen laajentaa koskemaan myös sinne kaavailtua vaihtoehdon (VE2) mukaista ratkaisua. Myös tämän vaihtoehdon ympäristövaikutusten seikkaperäinen arviointi on tarpeen ottaen huomioon lähialueen asutuksen, uudet lähelle kaavoitetut tai kaavoitettavat asuinalueet, kasvavan liikenteen vaikutukset jne. 

Lähialueen asukkaille tulisi tehdä asukaskyselyjä, joissa tarkasteltaisiin hankeen sosiaalisia vaikutuksia monipuolisesti eri väestöryhmien kannalta.

Henkilö E, Jyväskylä, Keljonkangas

Rauhalahden lauhdevesi voidaan tuoda Päijänteen puolelle, jolloin sekä Jyväsjärvi että Keljonlahti säästyvät suuremmalta lämpökuormalta. Ohjelmasta ei käy ilmi, mistä tuulimittaukset otetaan/tehdään. Jos mittaus suoritetaan Keljonlahden ulkopuolella (Tikkakosken sääasemalla) ei voida simulointia pitää realistisena. Keljonlahti sijoituspaikkana saattaa johtaa siihen, että savukaasut työntyvät Kuokkalan ja Keskustan alueelle. 

Keljonlahden vaihtoehto merkitsee huomattavaa rekkaliikennettä Rantaväylällä kaupungin keskustan sivuitse toisin kuin Rauhalahdessa. Mahdollisiin proomukuljetuksiin käy kumpikin sijaintipaikka. Vaikutuksia kasvillisuuteen tai eläimiin ei aiheudu Rauhalahden vaihtoehdossa. Hankkeen vaihtoehtojen rajaus on liian mustavaloinen, sillä se antaa mielikuvan, että voimalaitos on pakko rakentaa nyt. Rauhalahden nykyiseen voimalaitokseen liitettävällä savukaasun lämmön talteen otolla eli ns. pesurilla kyettäisiin 40 MW:n kaukolämmön tuottamiseen. Tällöin jo nykyinen kaukolämmön tuotanto nousisi lähelle vuoden 2010 ennustetta. Nollavaihtoehdon vertaileminen mm. päästöjen (öljy) kannalta ei siis anna täysin realistista kuvaa. Vertailu vaihtoehdoista, joissa kaavoitus, syöttöjohdot, putkistot ja muu infrastruktuuri on valmiina verrattuna täysin uuden rakentamiseen alusta saakka on lähtökohdiltaan väärä.

Tila F/Henkilöt F1 ja F2, Jyväskylä

Vastustamme voimalan suunnittelua ja rakentamista Keljonlahden rantaan. Voimalan vaatima hyvin suuri rekkaliikenne Keljonkankaan tiellä ja edelleen Sysmälän tilan rajoja pitkin – sekä polttoaineiden ja polttojätteiden varastointi alueemme lähituntumassa – vaikeuttaisi oleellisesti elinkeinoamme ja myös rajoittaisi merkittävästi lisää kulkuamme Keljonlahden rantaan, jossa osa tilan maista sijaitsee. 

Yleisenä haittana olisi myös Pekonniemen vesilähteen pilaantuminen voimalaa rakennettaessa sekä pilaantumisvaara myös laitoksen käytön aikana. Pekonniemen pumppaamosta saatavan veden laatu on ollut erinomaista. Matalan Keljonlahden lämpeneminen olisi haitallista ja vaarantaisi jäällä liikkumisen laajoilla alueilla.

Voimalasta tuleva jatkuva prosessiääni ja –haju sekä muut päästöt olisivat pysyvä haitta alueemme nykyisille ja tuleville asukkaille vuorokauden jokaisena tuntina päivästä toiseen, vuodesta toiseen. Rauhalahti –vaihtoehdossa ei olisi Keljonlahti- vaihtoehdolle ominaisia merkittäviä uusia liikenne-, raakavesi- ja vesistöhaittoja.

Yhteysviranomaisen lausunto

Keski-Suomen ympäristökeskus katsoo, että arviointiohjelma tarjoaa hyvän lähtökohdan Jyväskylän voimalaitoshankkeen vaikutusten selvittämiseen eräin tarkennuksin. Seuraavassa on esitetty tarkennukset arviointiohjelmaan asiakohdittain. 

3 Hankkeen kuvaus

3.1 Sijainti ja maankäyttö

Hankkeen sijaintia ja tarvittavaa maan käyttötarvetta on syytä täsmentää jatkossa. Erityisesti Keljonlahden vaihtoehdon sijoittuminen on ohjelmassa vielä melko yleispiirteinen.

3.2 Vaihtoehtojen käsittely 

Hankkeen sijoitusvaihtoehdot ovat Jyväskylän Energian omistajan, Jyväskylän kaupungin  omistuksessa oleva Keljonlahden sijaintipaikka sekä Fortumin omistama Rauhalahden voimalaitosalue. Rauhalahden sijoitusvaihtoehdon vaikutusten tasavertainen arviointi Keljonlahden vaihtoehdon rinnalla on oleellista YVA- menettelyn onnistumisen kannalta.  

Sähkön ja lämmön yhteistuotannon vastapainevaihtoehto, jossa sähköntuotannon turbiinien kiertovesi jäähdytetään kaupungin kaukolämpöverkkoon on tehokasta energian käytön kannalta soveltuu erityisen hyvin kylmän talven olosuhteisiin ja lämmön tarpeeseen. Lisäsähkön tuottaminen laudesähkön tuotantovaihtoehdolla on arvioitavissa lähtökohtaisesti ympäristövaikutuksiltaan haitallisemmaksi kuin vastapainetuotanto. Jos lauhdevaihtoehtoa voitaisiin kehittää niin, että lauhdutusta on mahdollista käyttää hyödyksi vesistöön tai ilmaan lauhduttamisen asemesta, voitaisiin vähentää syntyviä haitallisia ympäristövaikutuksia. Hankkeesta vastaava on esittänyt yleisötilaisuudessa mahdollisuuden hankevaihtoehdon kehittämiseksi em. suuntaan. Samalla myös sähkön ja hyötylämmön yhteistuotannon tavoitteita voitaisiin edistää nostamalla edelleen laitoksen rakennusastetta toisin kuin vesistöön tai ilmaan lauhdutettaessa. 
        
Nollavaihtoehto perustuu tarvittavan lisäenergian tuottamiseen öljyn käyttöä lisäämällä sekä rakentamalla Rauhalahden voimalaitokselle lämmöntalteenottopesuri. Nollavaihtoehtoon sisältyen tulisi tarkastella myös mahdollisuutta jätteen hyötykäyttöön energiantuotannossa Rauhalahden laitoksessa. Jätteenpolttovaihtoehtojen energiantuotanto ja ympäristövaikutukset on selvitetty vuosina 2003-2004. 

3.3. Hankkeen liittyminen muihin hankkeisiin 

Yleisön keskuudessa on tuoreessa muistissa tänä vuonna kesällä päättynyt Rauhalahden voimalaitoksen jätteenpolttohankkeen ympäristövaikutusten arviointi. Hankkeen suhdetta tähän hankkeeseen on selkeää käsitellä osana nollavaihtoehtoa.

Vaikutusten arviointiin sisältyy voimalahankkeeseen kiinteästi liittyvien kaukolämpö-/höyryputkien rakentaminen sekä selvitykset voimajohtojen vetämisestä Keljonlahden laaksoalueelle vaihtoehtoineen. Kaukolämpöverkon vahvistamista ja rakentamista sisältyy myös Rauhalahden vaihtoehtoon ja nollavaihtoehtoon

4. Hankkeen toteuttamisen edellyttämät luvat, suunnitelmat
   ja päätökset

Sivulla 4 esitetty rakentamisaikataulu saattaa olla epärealistinen ympäristöluvan käsittelyyn varatun ajan osalta, joka saattaa olla arvioitua pitempi. Ympäristöluvan myöntää Itä-Suomen ympäristölupavirasto. 

4.2. Kaavoitus

Arviointiohjelman sivun 14 kappaleen 4.2. teksti vaatinee tarkentamista kaavoituksesta. Keljonlahdella voimassa olevan yleiskaavan LV- merkintä ei ole laillinen este laatia asemakaavaa lämpövoimalahanketta varten, koska yleiskaava on oikeusvaikutukseton. Se ei kuitenkaan ohjaa millään tavoin asemakaavan laadintaa. Koska Keljonlahden lämpökeskushanke on mittava, lämpökeskuksen sijoittaminen edellyttää maankäytön suunnittelun kannalta yleiskaavatasoista tarkastelua. Paras vaihtoehto olisi luonnollisestikin tehdä alueelle oikeusvaikutteinen yleiskaava. Ympäristökeskus katsoo, että yleiskaavatasoiset selvitykset ja vaikutusarvioinnit tulevat asianmukaisesti tehdyiksi toimittaessa tämän YVA- ohjelman mukaisesti.

Keljonlahden voimalan rakentaminen ei onnistu mitenkään ilman asemakaavaa. Suunnittelutarveratkaisulla ei voida hoitaa näin merkittävän hankkeen luvitusta, koska maankäyttö- ja rakennuslain 137 §:n 4 momentin mukaan rakentaminen suunnittelutarvealueella ei saa johtaa vaikutuksiltaan merkittävään rakentamiseen tai aiheuttaa merkittäviä haitallisia ympäristö- tai muita vaikutuksia. Näin ollen asemakaava on välttämättä oltava, jotta rakennuslupa voidaan myöntää.

Jos asemakaava laaditaan alueelle, jolla ei ole voimassa oikeusvaikutteista yleiskaavaa, maankäyttö- ja rakennuslain 54 § 4 momentin mukaan on asemakaavan sisältövaatimusten lisäksi otettava soveltuvin osin huomioon myös mitä yleiskaavan sisältövaatimuksista säädetään. Samaa asiaa tähdentää myös  maankäyttö- ja rakennusasetuksen 25 §:n 3 mom:n säännös, jonka mukaan alueella, jolla ei ole oikeusvaikutteista yleiskaavaa, asemakaavan selostuksessa on esitettävä selvitys kaavan suhteesta valtakunnallisiin alueiden käyttötavoitteisiin ja maakuntakaavaan.

Jos kaupungin viranomaiset päätyvät siihen, että hanke toteutetaan asemakaavalla ilman oikeusvaikutteista yleiskaavaa, asemakaavan edellyttämät yleiskaavatasoiset selvitykset ja vaikutusarvioinnit voidaan tehdä siinä yhteydessä, kun mahdollisesti muutetaan oikeusvaikutuksetonta yleiskaavaa. Tällöin asemakaavaa laadittaessa on otettava kuitenkin erikseen huomioon maankäyttö- ja rakennuslain 54 § 4 mom ja maankäyttö- ja rakennusasetuksen 25 § 3 mom, koska uusikaan oikeusvaikutukseton yleiskaava ei ohjaa asemakaavan laadintaa.

5 ympäristön nykytila ja suunnitelma ympäristövaikutusten 
   arvioimiseksi

5.3. Selvitettävät ympäristövaikutukset ja käytettävät menetelmät

5.3.13 Rakennusvaiheen vaikutukset

Myös voimalaitoksen ja siihen liittyvien laitteiden rakentamisesta aiheutuva rakentamisaikainen pohjaveden pilaantumisriski tulee selvittää.

5.3.2 Vesistövaikutukset

Lauhdutuksen lämpökuorman vaikutusta vesistöön ja paikalliseen pienilmastoon tulisi arvioida koko vuotuisella tuotantokaudella. Arvioinnin tueksi tarvitaan melko tarkkoja laskelmia lauhduttamisessa vapautuvista lämpömääristä. On tärkeää ottaa huomioon, että jäällä liikkuminen Keljonlahdella ja Jyväsjärvi/Päijänteellä on yleistä. Erityisesti kevättalvella voimalaitosten läheiset jääalueet ovat vilkkaassa virkistyskäytössä. 

5.3.3 Savukaasupäästöjen vaikutus ilman laatuun ja laskeumiin

Arviointiohjelma sisältää jaottelun voimalaitoksen lähistölle leviävistä päästöistä sekä eri vaihtoehtojen vaikutuksen Suomen kokonaispäästöihin. Viimemainittu tarkoittaa samalla ilmastovaikutusten tarkastelua, joka käytetyillä polttoaineilla on (puu, turve, öljy ja kivihiili). Vaihtoehtojen vaikutusten rajausta tulee laajentaa polttoaineen käytön osalta koskemaan myös niiden ilmastovaikutuksia (puu ja turve sekä öljy ja kivihiili). 

Savukaasupäästöjen leviämisen selvittäminen on melko vaativa tehtävä Keljonlahden olosuhteiden vuoksi. Leviämisen arvioimisessa tulee ottaa huomioon paikalliset erityispiirteet, joita ovat Päijänteen jyrkkäreunaisten ja korkeiden rantojen aiheuttamat ilmavirtaukset yhdessä päästötietojen ja riittävien meteorologisten tietojen kanssa (mm. inversio). Arvioinnissa tulisi käsitellä erityisen tarkasti vaikutuksia, jotka kohdistuvat läheisille asuntoalueille (Keljonkangas, Sarvivuori, Ristikivi, Ristonmaa, Keljo, Roninmäki).

5.3.5. Hankkeen vaikutukset maa- ja kallioperään sekä pohjavesiin

Vaihtoehto 1 (VE1) sijoittuu Keljonkankaan yhdyskunnan vedenhankinnan kannalta tärkeälle pohjavesialueelle (I luokka, nro 0917901).  Alueella on toimiva vedenottamo joka toimii myös varavedenottamona Jyväskylälle. ItäSuomen vesioikeus on 17.8.1967 myöntänyt Jyväskylän kaupungille luvan  n:r 51/I/67 pohjaveden ottamiseen 2200 m3/vrk. Alueelle on rakennettu Pekonniemen pohjavedenottamo, jonka valuma-alueelle voimalaitosta suunnitellaan.

Hankkeen vaikutusten arvioinnissa tulee selvittää voimalaitoksen rakentamisen ja käytön vaikutukset pohjaveden laatuun ja määrään. Ympäristönsuojelulain 7 § (maaperän pilaamiskielto) ja 8 § (pohjaveden pilaamiskielto) ovat ehdottomia ja näin hankkeella ei saisi olla kyseisiä vaikutuksia maaperään ja pohjavesiin. Tämä edellyttää hankevaihtoehdon toteuttamiskelpoisuuden arvioimiseksi ympäristönsuojeluasetuksen 13 § mukaisia tarkasteluja, joita ovat selvitys 1) maaperän laadusta, 2) pohjaveden muodostumisesta, 3) pohjaveden korkeudesta ja virtauksista, 4) vedenottamoista ja kaivoista, 5) suojatoimenpiteistä ja 6) vesilain (264/1961) nojalla annetuista suoja - aluemääräyksistä.  Lisäksi voimassa on myös vesilain 1 luvun 18 §:n pohjaveden muuttamiskielto, joka edellyttää pohjavedenpinnan tasoon liittyvien vaikutusten selvittämistä. Laitoksen suunnittelijan on suositeltavaa pyytää lausunto Jyväskylän vesilaitokselta.

Polttoaineiden kuljetukset, vastaanotto, seulonta, murskaus ja muu käsittely sekä tuhkan ja savukaasujen puhdistuksessa syntyvien tuotteiden siirrot, varastointi ja kuljetukset tulee selvittää myös siltä osin, kun toiminta tapahtuu laitostontin ulkopuolisella pohjavesialueella tai sen läheisyydessä tai leviäminen varastointialueelta pohjavesialueelle esim. tuulen mukana on mahdollista.

Polttoöljyn, happamien ja emäksisten jätevesien neutraloinnissa käytettävien ym. kemikaalien sekä öljyyntyneiden vesien käsittelystä, varastoinnista ja kuljetuksista aiheutuvat pohjavesivaikutukset tulee myös selvittää.

Kohdassa 3.2.4 esitetty "sivutuotteiden käsittely-, hyötykäyttö- ja sijoittamismahdollisuudet" tulee yksilöidä ja niiden pohjavesivaikutukset tulee selvittää. Onnettomuustilanteista (liikenneonnettomuudet, tulipalo, sammutusvesi ja mahdolliset sammutuskemikaalit jne.) aiheutuva pohjaveden pilaantumisriski tulee selvittää. Myös voimalaitoksen ja siihen liittyvien laitteiden rakentamisesta aiheutuva rakentamisaikainen pohjaveden pilaantumisriski tulee selvittää.

5.3.6. Sivutuotteet, jätteet ja niiden käsittelyn vaikutukset

Tässä kohdassa on mainittu, että syntyvien jätteiden ja sivutuotteiden hyötykäyttömahdollisuuksia käsitellään yleisellä tasolla perustuen muilta vastaavilta polttolaitoksilta saatuihin tietoihin sivutuotteiden ominaisuuksista ja käyttökelpoisuudesta. Jyväskylän seudulla läjityspaikkojen löytäminen  syntyvälle voimalaitostuhkalle ei enää ole itsestään selvää. Tästä syystä tuhkan laatu-, määrä- ja hyötykäyttöselvitysten lisäksi on syytä selvittää alustavasti myös niiden loppusijoitusmahdollisuudet ja -kohteet Jyväskylän seudulla. 

Huomioon tulee ottaa myös tuhkan tilapäinen varastointi voimalaitosalueella. Tuhkan sijoittamista laitosten viereen Päijänteen ja Jyväsjärven tuntumaan tulee välttää. Arvio mahdollisista ympäristöonnettomuuksista ja niiden seurauksista tulisi esittää arviointiselostuksessa. 

5.3.8. Meluvaikutus

Melun suhteen arviointi tulee tapahtua siten, että melutasot arvioidaan laskennallisesti asuntojen piha-alueilla. Arvioinnin tulisi koskea myös tiedossa olevia lähistölle tulevien uusien asuntojen piha-alueiden melutasoja. Alueen kaavoitus ja asutuksen leviäminen tulisi ennakoida YVA:n vaihtoehtojen vertailussa. Arviointiohjelmassa esitetty melun terveysperusteinen arviointi valtioneuvoston päätöksen 933/1992 ohjearvoin on voimalaitoksen perustavanlaatuinen meluselvitys (alle 55 dBA asuntoalueilla ulkona päivällä). On tärkeää, että arvioidaan eri vaihtoehtojen toimintakokonaisuuksien meluvaikutuksia. Melulaskelmissa on voimalaitoksen melun lisäksi huomioitava myös voimalaitoksen aiheuttaman liikenteen meluvaikutus. Tällöin on tarpeen muodostaa käsitys mahdollisesti tarvittavista muutoksista nykyisiin liikenneväyliin. Melun leviämisestä on havainnollista esittää kartta kummassakin hankkeen sijoittumisvaihtoehdossa. Sivulla 11 mainitaan kantojen murskaus. Epäselväksi jää, tehdäänkö puujätteen murskaus sisätiloissa (melu- ja pölyvaikutuksia). 

 6 YVA- aikataulu ja suunnitelma osallistumisen järjestämisestä

Arviointiohjelmassa on esitetty suunnitelma tiedottamisesta ja osallistumisjärjestelyistä, joiden tavoitteet on esitetty. Osallistumisjärjestelyt on kuvattu.
Osallistumismahdollisuuksista on tiedotettu kahdella erillisellä lehtoilmoituksella kuulemisajan alussa  ja loppupuolella sekä hankkeesta vastaavan laatimalla lehdistötiedotteella. Tiedotustilaisuudet sijoitettiin iltaan laajan osallistumisen mahdollistamiseksi. Hankealueen lähikouluilla järjestettyihin tilaisuuksiin osallistui runsaasti ihmisiä. Osallistumisen järjestämisen tapa oli hyvin perusteltu. Hankkeesta vastaava perusti myös eri osapuolia edustavan seurantaryhmän YVA- menettelyn ajaksi. 

Muuta

Raportointi

Arviointiohjelma on jäsennelty niin, että lukija löytää helposti tarvittavan informaation. Arviointiohjelma on riittävän havainnollinen. Karttojen ja kuvien käyttö lisääntyy yleensä arviointiselostusvaiheessa. Lähdeluettelo on esitetty. Tekstissä on niukasti lähdeviittauksia. Käytetty terminologia on yhtenäistä.    

Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo

Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja mielipiteiden esittäjille. Lausunto on nähtävissä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa sekä internetosoitteessa www.ymparisto.fi/ksu - > Ympäristönsuojelu - > Ympäristövaikutusten arviointi YVA - > Vireillä olevat YVA-hankkeet. Ympäristökeskus on lähettänyt kopiot arviointiohjelmasta saaduista lausunnoista ja muistutuksista hankkeesta vastaavalle. Alkuperäiset lausuntoasiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa.

Ympäristökeskuksen johtaja	Risto Palokangas

Ylitarkastaja			Esa Mikkonen

Tiedoksi:

Lausuntojen ja mielipiteiden esittäjät
Suomen ympäristökeskus 
Alueelliset ympäristökeskukset

Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku. 

Suoritemaksu on 4240 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo, että lausunnosta perittävän maksu on määräytynyt virheellisesti,  voi vaatia siihen oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.