27.5.2003                                                              Diaarinumero: KSU-2003-R-18/53  

 Mustankorkea Oy ja Niska & Nyyssönen Oy 

 Viite: Mustankorkean jätteenkäsittelyalueen YVA- menettely  

 Asia: Lausunto ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta 

 Keski-Suomen ympäristökeskus toimii ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun
 lain (468/1994 ja 267/199, YVA- laki) mukaisena hankkeen yhteysviranomaisena.
 Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vireille tulon peruste oli YVA- asetuksen
 (268/199) 6§ hankeluettelon kohta 11 jätehuolto/ a) ongelmajätteiden käsittely
 (pilaantuneet maat) fysikaalis-kemiallisesti. Hankkeesta vastaavien tarkoitus on laajentaa
 jätteenkäsittelyalueen nykyisiä toimintoja pilaantuneiden maiden termiseen käsittelyyn
 määrälle 100 000 t vuodessa. Tälle uudelle toiminnalle tarvitaan ympäristölupa. Samalla
 Mustankorkea Oy päätti ulottaa ympäristövaikutusten arvioinnin koskemaan
 Mustankorkean kaikkia muitakin toimintoja. Kompostoitavan biojätteen ja
 puhdistamolietteen määrän arvioidaan yltävän vuonna 2007 34 000 tonniin, ja tälle määrälle
 on jo ympäristölupa. Kuivajätteen käsittelyä varten on suunnitteilla käsittelylaitos, missä
 erotellaan polttokelpoinen aines ja käyttökelpoinen kuitu mahdollisista biojätejäämistä ja
 loppusijoitettavasta jätteestä. Tavoitteena on myös jätteen loppusijoitusalueen
 laajentaminen. Jätteen loppusijoitus tulee vähenemään lähivuosina lisääntyvän hyötykäytön
 seurauksena ja jätemäärien kasvu huomioon ottaen vajaaseen puoleen entisestä määrästä
 tasolle 25 000 t vuodessa.  

 Hanke ja sen vaihtoehdot  

 Arvioinnissa tarkasteltiin Mustankorkean jätteenkäsittelykeskuksen kaikkia toimintoja.
 Lisäksi vaihtoehtoisessa tarkastelussa oli kolme vaihtoehtoa, jotka kaikki liittyivät jätteen
 loppusijoituspaikkojen valintaan Mustankorkean alueella tai sen välittömässä läheisyydessä:
 VE 1: Nykyinen jätteen loppusijoitusalue käytetään hyödyksi kokonaisuudessaan, mikä
 riittäisi vuoteen 2018 asti. VE 2: Täyttötoiminta jatkuu nykyisellä paikalla vuoden 2007
 lokakuun loppuun. Tämän jälkeen nykyinen täyttöalue suljetaan ja sen päälle rakennetaan
 uusi jätteen loppusijoitusalue. VE 3: Täyttötoiminta jatkuu nykyisellä paikalla vuoden 2007
 lokakuun loppuun, minkä jälkeen se suljetaan ja täyttötoiminta siirretään kokonaan
 läheiselle louhosalueelle. Jätevesien käsittelyn vaihtoehtoina ovat johtaminen Jyväskylän
 seudun puhdistamo Oy:n Nenäinniemen jätevedenpuhdistamolle ja Mustankorkean oman
 puhdistamon rakentaminen. 

 Tiedottaminen, kuuleminen ja lausuntojen pyytäminen 

  Arviointiselostuksen valmistuttua järjestettiin Mustankorkea Oy:n toimesta yleisötilaisuus
 Keltinmäen koululla 20.2.2003 klo 18 – 21.15. Osanotto tilaisuuteen oli runsas.
 Keskustelussa korostuivat laitoksen hajuhaitat. Arviointiselostus oli julkisesti nähtävillä
 20.2. – 28.3.2003 Jyväskylän kaupungintalolla, ympäristövirastossa, Keski-Suomen
 ympäristökeskuksessa, Mustankorkea Oy:ssä sekä Keltinmäen kirjastossa, Kypärämäen
 kirjastossa ja pääkirjastossa. Ympäristökeskus pyysi arviointiselostuksesta lausunnot
 seuraavilta: Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän seudun puhdistamo Oy, Keski-Suomen liitto,
 Länsi-Suomen lääninhallituksen Jyväskylän alueellinen palveluyksikkö ja
 Luonnonsuojeluliiton Keski-Suomen piiri. 

 Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä 

 Jyväskylän kaupunki 

 Ympäristövaikutusten arviointiselostus on laadittu asiantuntevasti. Se antaa viranomaisille
 hyvän pohjan jätteenkäsittelykeskuksen ympäristölupia käsiteltäessä. Myös Mustankorkea
 Oy saa YVA- selostuksesta arvokasta tietoa kehittäessään toimintaansa sellaiseksi, että
 ympäristöön kohdistuvat haittavaikutukset ovat mahdollisimman vähäiset.
 Arviointiselostuksessa on kuitenkin kahdessa kohdassa eli ympäristövaikutusten
 yhteenvetotaulukossa 7-1 ja kappaleessa 7.2.4 “Sosiaalinen soveltuvuus” todettu, että
 jatkuva hajuhaitta on poistunut lokakuussa 2002 ja että satunnaisia hajupäästöjä voi
 esiintyä. Kaupunginhallitus ei pidä tältä osin arviointiselostusta asianmukaisena, sillä
 asukkaiden hajuvalituksia ja Mustankorkea Oy:n hajupäästöistä kertovia tiedotteita on
 tullut mainitun ajankohdan jälkeenkin jatkuvasti lyhyehköin välein.
 Jätteenkäsittelykeskuksen hajupäästöjen syyt ja laajuus on tarpeen selvittää. Keskuksen
 toiminnasta ei saa aiheutua haju- tai muita haittoja ympäristölle. Kaupunginhallituksen
 käsitteli asiaa 17.3.2003, aiemmin se oli käsitelty teknisessä lautakunnassa 4.3.2003 ja
 ympäristölautakunnassa 13.3.2003. 

 Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy 

 Arviointiselostuksen mukaan Mustankorkealta puhdistamolle johdettava jätevesimäärä voi
 nousta huomattavasti nykyistä korkeammaksi ilman puhdistustuloksen heikkenemistä.
 Selostuksessa ei ole kuitenkaan kerrottu tarkemmin, miten em. päätelmiin on päästy.
 Puhdistamolle johdettavien kaatopaikkavesien laatua ja vaikutuksia jätevedenpuhdistamon
 toimintaan olisi tutkittava jatkossa tarkemmin esimerkiksi näytteenotoin. Kaatopaikalta
 puhdistamolle johdettavat jätevedet poikkeavat laadultaan muusta kunnallisesta jätevedestä
 ja siksi niiden vaikutusta puhdistamon toimintaan on arvioitava myös käytännössä. 

 Keski-Suomen liiton maakuntahallitus 

 Arviointiselostus antaa hyvän kuvan suunnitellusta hankekokonaisuudesta ja yksittäisistä
 hankeosista. Selostus on esitettyjen vaihtoehtojen osalta yksityiskohtainen ja sen
 perusteella on saatavissa melko hyvä kuva ratkaisujen ympäristövaikutuksista.
 Vaihtoehtoja on vain jätteen loppusijoitusalueen erilaisissa ratkaisuissa Mustankorkealla ja
 suotovesien käsittelyssä. Muut keskeiset jätteiden käsittelytoiminnot, kompostointi sekä
 kuivajätteen ja pilaantuneiden maiden käsittely ovat kaikissa vaihtoehdoissa samat. Tämän
 vuoksi vaihtoehdot eroavat myös ympäristövaikutuksiltaan toisistaan sangen vähän.
 Kompostointilaitoksen laajennus- ja kehittämistoimien jälkeenkin on odotettavissa ajoittain
 haitallisia päästöjä. Vaikka vielä uusien, kehitteillä olevien laitosratkaisujen mahdolliset
 häiriöt eivät ole kaikilta osin ennakoitavissa, olisi voitu käydä tarkemmin läpi haittojen
 estämiseen soveltuvia ratkaisumalleja ja niihin soveltuvia teknologioita sekä tehdä niitä
 koskevia toimenpide-ehdotuksia haittojen lieventämiseksi. Seutukaavassa on esitetty
 Mustankorkean aluevaraus Jyväskylän seudun jätteenkäsittelyä varten ja se on tarkoitettu
 valtakunnallisten alueidenkäytön tavoitteiden  tarkoittamalla tavalla palvelemaan seudullista
 tarvetta, osin laajempaakin aluetta. Aluevarausten ja toimintojen keskittämisen
 lähtökohtana on ollut siirtyminen jätteiden tehokkaaseen hyötykäyttöön ja laitosmuotoiseen
 toimintaan. Ratkaisuun ovat aikoinaan vaikuttaneet tiukentuvat säädökset, kuntakohtaisten
 käsittelyratkaisujen kustannukset sekä ympäristön kriittinen suhtautuminen hajautetumpaan
 jätehuoltoon. Mustankorkean kehittämiseksi sijoitetut voimavarat on kuitenkin nyt
 hyödynnettävä täysimääräisesti ja ajoittain ilmenevien haitallisten ympäristövaikutusten
 hallintaan on kehitettävä riittävät tekniset ratkaisut ja varajärjestelmät. Mikäli tämä ei ole
 mahdollista, uusien käsittely- ja loppusijoitusalueiden laaja etsiminenja toimintojen
 hajasijoitusratkaisujen kehittäminen on pakko käynnistää. 

 Jarmo Käpylä, Jouko Penttinen, Ari Flyktman, Heikki Toivanen, Ylä-Myllyjärvi, Tuulikki
 Väliniemi, Keltinmäen asukasyhdistys r.y., Anneli Mörä-Leino Mäyrämäen asukasyhdistys
 r-y-, Ensio Värjyvirta, Myllyjärven asukkaat r.y. 

 Keskeinen heikkous YVA- selvityksessä on sen vaihtoehdottomuus, koska toiminnalle ei
 esitetä uutta sijoituspaikkaa kuin nykyinen kasvavan kaupunkimaisen asutuksen
 läheisyydessä. Aiemmin selvitettyjä 29 sijaintikohdetta ei mainita arviointiselostuksessa.
 Hajupaneelin tulosten analysoinnissa on tapahtunut virhe, koska osa hajuilmoituksista ei ole
 näkyvissä selonteon tuloksissa. Hajupaneelin osallistujat eivät ole saaneet nähtäväkseen
 tuloksia eikä havaintoaineistoa tarkastusta varten. Biojätteenkäsittelyn aiheuttamaa
 mikrobiriskiä ei ole käsitelty uskottavasti. Tämä riski on sikäli huomattava, koska alue on
 hyvin tuulinen johtuen sijainnista alueen korkeimmalla mäellä ja lähimmät asunnot ovat vain
 600 metrin päässä. Kaatopaikan korkeimmista osista on suora ääni- ja näköyhteys
 Ylä-Myllyjärven asutukseen. Näistä syistä johtuen pöly leviää laajemmalle alueelle kuin
 selvityksessä on esitetty ja kaasumaisilla päästöillä on suora reitti lähimpään asutukseen.
 Arvioinnissa ei ole huomioitu jatkuvan haju- ja pölyhaitan sekä saastuneitten maitten polton
 aiheuttaman terveysuhan aiheuttamaa stressiä asukkaille. Laitoksen sijainti liian lähellä
 asutusta altistaa ihmiset laitoksen teknisten vikojen ja/tai prosessihäiriöiden aiheuttamille
 päästörajojen ylityksille. Kaupunki kaavailee uusia asutusalueita kaatopaikan välittömään
 läheisyyteen, joten nyt olisi parempi tehdä kestävät ratkaisut kuin joutua tulevaisuudessa
 pakkotilanteeseen. Esitetty ennuste, että sosiaalista hajuhaittaa ei enää aiheudu asutukselle
 lokakuun 2002 jälkeen on perusteeton, sillä niitä esiintyy viikoittain. Jätemäärien
 lisääntyminen yli ennusteiden on kokemusten valossa odotettavissa. Näin laitoksen
 kapasiteetti ylittyisi jo muutaman vuoden päästä. Biojätteen energiasisällön hyödyntäminen
 polttamalla on unohdettu. Tulevaisuudessa polttamisen taloudellinen ja ekologinen arvo
 nousee fossiilisten polttoaineiden kallistuessa. On varmaa, että asukkaiden terveys ja
 viihtyvyys heikkenevät laitoksen toiminnan laajetessa. 

 Länsi-Suomen lääninhallitus, Sosiaali- ja terveysosasto, Jyväskylän palveluyksikkö 

 Laadittu arviointiselostus on laadittu asiantuntevasti. Lähialueen asukkaiden mielipiteitä on
 kartoitettu melko monipuolisesti ja havainnollisesti. Yleisötilaisuuksia on selvityksen
 kuluessa järjestetty. Esitetyistä haitoista ja yleisön vastustuksesta huolimatta mukana ei ole
 vaihtoehtoa keskuksen siirtämiseksi pois asutuksen läheltä. Lääninhallituksen mielestä
 Jyväskylän kaupungin tulisi tarkistaa uusien asemakaavahankkeidensa toteuttamista sekä jo
 olemassa olevien alueiden täydennysrakentamista ottaen huomioon
 jätteenkäsittelykeskuksen sosiaaliset, terveydelliset ja muut ympäristövaikutukset.
 Asutuksen merkittävä laajentaminen keskuksen vaikutusalueen tuntumaan ei ole
 sosiaalisesti kestävää kehitystä niin kauan kuin jätteenkäsittelykeskus on toiminnassa.
 Arviointiselostuksessa esitetyistä vaihtoehdoista tulisi valita ympäristövaikutuksiltaan
 suotuisampi. Haju- ja meluhaittojen minimoimiseksi voisi olla tarpeen laatia vielä tarkempi
 ohjelma sekä menettelytavat, miten niihin käytännössä voidaan reagoida, jos arvot ylittävät
 siedettävyyden rajat. Maisemahaitan minimoimiseksi on tarpeen tehdä maankäytön
 suunnittelussa ja maisemoinnissa kaikki tarvittavat toimenpiteet. Uudelle
 jätteenkäsittelykeskukselle olisi tarpeen löytää jo hyvissä ajoin sijaintipaikka etäällä
 asutuksesta. 

 Eila Välipakka, Keltinmäki 

 Arviointi on liian optimistinen ja asukkaita huomioonottamaton. Onko olemassa faktatietoa
 saastuneiden maiden käsittelyyn käytettävästä menetelmästä ja sen vaarattomuudesta? Jos
 se on vaaratonta, miksi ei maita käsitellä sillä paikalla, jolla ne ovat ja kuljeteta sitten
 jätteenkäsittelykeskukseen, kun laite on siirrettävä. Hajuhaitat ovat lähes päivittäisiä, lisänä
 lieteautoista tuleva lemu. Uusi alue tulisi hakea jätteenkäsittelylle, koska nykyinen on liian
 lähellä asutusta. 

 Jorma Viljanen, Mäyrämäki 

 Pitkäaikainen asuminen kaatopaikan läheisyydessä vuodesta 1954 jo ennen laitoksen tuloa
 alueelle on osoittanut haittojen lisääntyneen vuosi vuodelta. Hajuhaittojen sekä lokkien ja
 varisten ohella erittäin häiritsevää on louhinta ja murskausaseman toiminta. Melu on
 selkeästi todettavissa Mäyrämäessä. Murskaustoiminnan ympäristöluvassa on todettu sen
 mahdollisesti aiheuttavan hiljaisina aikoina meluhaittoja lähialueilla. Koska kaupunki on
 kaatanut alueen puustoa ja osan on myrsky kaatanut, on luonnollinen melusuoja vähäinen.
 Lisäksi pilaantuneiden maa-ainesten käsittelyssä tapahtuu seulontaa ja murskausta kentällä
 lähes Mustankorkean korkeimmalla kohdalla, mikä aiheuttaa huomattavaa meluhaittaa
 Keltinmäen ja Mäyrämäen suuntaan. Tämä tehdään keskeytymättömänä kolmivuorotyönä.
 Käytännössä saatu kokemus Mustankorkean aiheuttaman melun vaikutuksesta on niin
 selkeä, että pilaantuneiden maa-ainesten käsittelylupaa ei pidä myöntää. Suoritetussa
 YVA- selvityksessä ei ole käyty kuuntelemassa Mäyrämäkeen kohdistuvia Mustankorkean
 aseman meluhaittoja. 

 Biojätteen käsittelyn tarpeen kasvaessa sen kapasiteetti ylittyy nykyisellä vauhdilla hyvin
 pian. Kaatopaikan (loppusijoituksen) laajennus nykyiselle murskausalueelle on vastoin
 apulaiskaupunginjohtajan aikanaan antamaa lupausta, joka oli merkittävä seikka
 asukkaiden kanssa käytävissä keskusteluissa alueen käytöstä. Ennen päätöksiä asiasta
 päättävien tulisi käydä mm. Mäyrämäessä, koska vain paikan päällä tapahtuva toteaminen
 antaa oikean kuvan tilanteesta. YVA- selvityksessä ei käytetty perin pohjin asiasta tietävien
 henkilöiden tietoja vaan toimittiin liian suppean kyselylomakkeen pohjalta. Kirjoittaja toimii
 mielellään oppaana näyttämässä ongelmakohdat. 

 Mauno Voutilainen, Jyväskylä 

 Mustankorkean jäteasema voitaisiin sulkea hajuhaitan takia. Uusi monen kunnan yhteinen
 kaatopaikka voisi sijaita vaikka Multian Väätäiskylällä, joka on liikenteellisesti hyvä
 sijaintipaikka.  

 Yhteysviranomaisen lausunto 

 Toimintojen keskittäminen on katsottu Suomessa valtioneuvoston hyväksymän
 jätehuoltopolitiikan mukaan olevan ympäristön suojelun ja toiminnan tehokkuuden kannalta
 paras vaihtehto. Mustankorkean jätteenkäsittelykeskus on Keski-Suomessa EU-
 direktiivitaustaisen kansallisen jätepolitiikan pisimmälle ehtinyt hanke. Mustankorkean
 lisäksi Keski-Suomessa on suunniteltu olevan kaksi suurta jätteenkäsittelykeskusta, joista
 toinen on rakenteilla Jämsään ja toinen suunnitteilla Saarijärvelle. Mustankorkean hankkeet
 ovat valtakunnallisen jätepolitiikan linjauksen ja maakunnallisen jätehuoltosuunnitelman
 mukaisia. 

 Ympäristövaikutusten arviointi on tehty suurimmaksi osaksi arviointiohjelman ja
 ympäristökeskuksen siitä antaman lausunnon pohjalta. Arviointi kattaa vaikutukset pohja-
 ja pintavesiin, vaikutukset ilmaan, melun, vaikutukset terveyteen, kasvillisuuteen ja
 eläimistöön, maisemaan, häiriö- ja onnettomuustilanteet, sosiaaliset vaikutukset, vaikutukset
 nykyiseen ja suunniteltuun maan käyttöön sekä luonnonvarojen hyödyntämiseen.
 Arviointiselostus täyttää YVA- lainsäädännön ympäristövaikutusten arviointiselostukselle
 asettamat vaatimukset. Vaihtoehtojen puute häiritsee YVA:a, koska toiminnanharjoittajalla
 ei ole ollut käytettävissään muita kaavallisia sijoitusratkaisuja. Tästä syystä erityisen
 tärkeäksi osaksi arviointiselostusta nousevat toimet jätteen käsittelyn haitallisten vaikutusten
 ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Hankkeesta vastaava on tehostanut toimintaansa
 hankkeen YVA- menettelyn aikana. Mustankorkea Oy on tehnyt huhtikuussa
 lupaviranomaisena toimivalle ympäristökeskukselle selvityksen ja kehittämisehdotuksen
 kompostointilaitoksen toiminnasta.  

 Biojätteen käsittelystä aiheutuneet hajuhaitat ovat suurin jätteenkäsittelykeskuksen
 aiheuttamista haitoista. Hajupaneeli on ollut käyttökelpoinen toimintamuoto asian
 seuraamiseksi. Yleisötilaisuudessa 20.2.2003 havaintojen kirjaamisesta esitettiin joitakin
 puutteita, jotka ovat korjattavissa. Ilmeisesti palaute havaintojen kirjaamisesta ja tehdyistä
 yhteenvedoista tulisi saada jollakin tavalla nykyistä käytäntöä nopeammaksi. Esimerkkinä
 voisi kokeilla Mustankorkean ylläpitämää Internet- sivua, mistä päivitykset ja kulloinenkin
 tilanne olisi aina tuoreeltaan näkyvissä. Mustankorkea Oy on pitänyt koulutustilaisuuden
 hajupaneelin jäsenille 5.5.2003 ja laajentanut hajupaneelin ympäristöpaneeliksi koskemaan
 myös roskaamis-, melu- ja pölytilanteen seuraamista.  

 Hankkeen suhde kaavoitukseen ja maan käyttöön 

 Laadittu arviointiselostus antaa riittävät tiedot kaavoituksen pohjaksi. Maankäyttöasioihin
 liittyvät lähinnä hajuhaitat ja liikennekysymykset, jotka on selvitetty raportissa.
 Suojavyöhykkeeseen ja sen leveyteen ei ole otettu kantaa. Toiminnan luonteen vuoksi
 kaavoituksessa olisi järkevää jättää riittävän laaja, puustoinen suojavyöhyke asutuksen ja
 kaatopaikan väliin, vaikka tavoitteena tuleekin olla hajuhaittojen loppuminen. Tulisi harkita
 yhdessä maan omistavan Jyväskylän kaupungin kanssa suojapuuston vaikutuksia
 lajistoltaan monipuolisena suojavyöhykkeenä koostuen nopeakavuisista lehtipuista ja
 tiheistä havupuuseinämistä ja selvittää sen toteutusmahdollisuutta, mihin myös
 Mustankorkea on ilmoittanut halukkuutensa.  

 Laitoksen päästöt, jotka voisivat aiheutua satunnaisista toimintahäiriöistä, eivät sinänsä
 aiheuta kaavoitustoimenpiteitä. Jyväskylän kaupunki on aloittanut alueen
 asemakaavoituksen osallistumis- ja arviointisuunnitelman laatimisella. Asemakaavan on
 arvioitu olevan hyväksyttävänä syksyllä 2003. Asemakaavassa otetaan kantaa
 jätteenkäsittelykeskuksen suoja-alueisiin. Suoja-alueen määrittämisessä otetaan huomioon
 hajupaneelin toiminnan tuloksia. Ympäristökeskuksen käsityksen mukaan Mustankorkean
 lähellä vireillä olevien asuntoalueiden kuten Kammarinmäen kaavoitus tulisi keskeyttää
 toistaiseksi kunnes on saatu varmuus haittojen saamisesta hallintaan ja alueiden 
 soveltuvuudesta asumiseen. 

 Pitkällä tähtäyksellä tulisi varautua uuden jätteen käsittelyalueen etsimiseen Jyväskylän
 seudulta kuten arviointiselostuksessa on mainittu (s. 11, 14 ja 106). Tämä aluevaraus tulisi
 tehdä maakuntakaavaan sen varalle, ettei jätteenkäsittelyn haittoja jostain syystä
 saataisikaan hallintaan. Nyt vaihtoehtoja jätteenkäsittelykeskuksen sijoituspaikalle ei ole
 olemassa. Arviointiselostuksessa todettu varautuminen uuden sijoituspaikan etsimiseen
 kaavoituksessa vastaa Keski-Suomen jätesuunnitelman tarkistuksen sisältöä.
 Mustankorkean haittojen poistaminen tulee kuitenkin olla ensisjainen tavoite ja siihen tulee
 paneutua sellaisella vakavuudella kuin uutta laitoksen sijaintipaikkaa ei olisi mahdollista
 löytää. 

 Kompostoinnin hajuhaitat 

 Poikkeus- ja häiriötilanteita (s. 15) on  tähän astisessa toiminnassa ollut odotettua
 enemmän. Tästä syystä toiminnanharjoittajan on kiinnitettävä huomiota omakohtaisen
 valvonnan tehostamiseen sekä valvonta-automatiikan parantamiseen. Mustankorkea Oy on
 10.4. 2003 ilmoittanut saaneensa kompostointilaitoksen happopumppauksessa ja
 sähkölaitteissa takuuaikana ilmenneet häiriöt kuntoon. Laitoksen käyttöhäiriöistä tulee nyt
 ilmoitus hoidosta vastaavan matkapuhelimeen. Järjestelmä on otettu testauksen jälkeen
 käyttöön 24.2.03. Hoitohenkilökuntaa on lisätty palkkaamalla laitokselle käyttöinsinööri ja
 laitosmies. Mustankorkea Oy on raportoinut ympäristökeskukselle laitoksen laajentamisen
 aikana ulkokentälle kompostoitujen aumojen kääntämisestä syksyllä 2002 ja keväällä
 2003. Aumat on siirretty sopivammalle alueelle. 

 Biojätteen kompostoinnin haittojen estämiseksi tulee tarkoin noudattaa ympäristöluvan
 ehtoja. Kompostointilaitoksen käsittelykapasiteettia ei saa ylittää. Kompostoitumattoman ja
 vajaasti kompostoituneiden massojen läjittäminen ulkosalle tulee olla täysin kiellettyä.
 Suljettujen kompostointitilojen poistoilman biosuotimien puhdistustehoon tulee kiinnittää
 huomiota. Erityisesti rikkiyhdisteet ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet tulee havaita ja poistaa
 poistoilmasta. Varsinkin rikkiyhdisteet lisäävät koettuja suljetun kompostoinnin
 hajuongelmia (P.Backlund: Hajuaineiden määritys kompostointilaitoksen
 poistoilmakanavassa, Turun Aluetyöterveyslaitos, Raportit Tu99-413, 1999). 

 Haittojen estämiseksi mahdollisissa poikkeus- ja häiriötilanteissa tulee biojätteet ja lietteet
 käsitellä muualla. Mörkökorven vara-alueen käyttöönotto jätteenkäsittelyn häiriötilanteiden
 varalle on esitetty uutena varomahdollisuutena haittojen ehkäisemiseksi Mustankorkean
 alueella. Sen toteuttaminen mahdollisimman pian on tärkeää, ja Mustankorkea Oy on
 ryhtynyt rakentamaan aluetta toimintakuntoon. Vara-alueen on määrä valmistua
 heinäkuussa 2003. 

 Kuljetusten ympäristövaikutusten tarkastelu osalta arviointiselostuksessa olisi pitänyt ottaa
 huomioon myös kuljetuksissa mahdollisesti sattuvat poikkeustilanteet, esim. kun
 Nenäinniemen toinen linko oli huollossa.  Tuolloin kuljetusliike Mäkeläisen kuormat haisivat
 ja liete oli märempää ja haisevampaa. Näissä tapauksissa on kiinnitettävä huomiota
 kuormien riittävään peittämiseen, mahdollisen hajunpoistoaineen käyttöön sekä
 kuljetuskaluston asianmukaisuuteen.  

 Kuivajätteen käsittelylaitos 

 Kuivajätteen käsittelylaitos valmistuu suunnitelman mukaan aikaisintaan vuonna 2004 ja
 edellyttää ympäristölupaa. Se merkitsee kaatopaikan päästöjen nykyistä parempaa
 hallintaa kuivajätekuormien vastaanoton ja käsittelyn siirtyessä ulkoa eristettyihin
 sisätiloihin. Kuivajätteen seassa lajitteluohjeiden vastaisesti oleva biojätejäämä on päästöjen
 kannalta merkittävä (arviolta n. viidennes kuormasta). Se tullaan kompostoimaan
 käsittelylaitokseen tulevissa kompostitunneleissa ja jää näin pois ulos tulevasta
 loppusijoituksesta. Kuivajätteen käsittelylaitoksen ympäristövaikutuksia  (s. 21, 82 esim.
 vastaanotettujen massojen esikäsittelyn hajut ja pölyt) tulee tarkentaa laitoksen suunnittelun
 edetessä.  

 Pilaantuneen maan käsittely 

 Pilaantuneiden maiden käsittely tulee tapahtumaan Niska&Nyyssösen esittämällä uuden
 tekniikan mukaisella menetelmällä. Siirrettävä laitos jäi kuitenkin YVA:ssa koekäyttämättä
 kuten oli alun perin kirjattu arviointiohjelmaan. Mahdolliset päästöt, joita
 toiminnanharjoittajan mukaan ei aiheudu, jäävät näin ollen luvanvaraisen koetoiminnan
 yhteydessä nähtäviksi. On huomion- 
  arvoista, että käsittelylaitos on siirrettävä. Puhdistustoiminnan alkaessa tulee
 lupaviranomaisella olla mahdollisuus seurata toimintaa. Mahdollisuus seuraamiseen olisi
 suotavaa järjestää myös muille asiasta kiinnostuneille. Tarkoituksena on myöhemmin, kun
 kokemusta maan kuumakäsittelystä on hankittu luvanvaraisesti Mustankorkean
 jätteenkäsittelyalueella, pyrkiä käsittelemään suuret pilaantuneet maamassat niiden
 sijaintipaikoilla ja myös käyttämään ne maarakentamisessa mahdollisimman lähellä
 käsittelypaikkaa.  

 Pilaantuneen maan käsittelyn ja betonin murskauksen (s. 47) aiheuttaman meluhaitan
 vähentämisessä Mäyrämäen ja Keltinmäen suuntiin kannattaa kuulla paikallisia asukkaita
 (vrt. Jorma Viljasen huomautus). Seudun nykyiset meluhaitat vähentyvät kallion louhinnan
 päättyessä. 

 Loppusijoitusalue ja jätteenpoltto 

 Arviointiselostuksessa on tarkasteltu vaihtoehtoisia loppussijoitusratkaisuja. 
 Uusi kalliolouhokseen sijoittuva loppusijoitusalue on soveltuvuudeltaan hyvä ja
 valmistuessaan aivan eri luokkaa kuin nykyinen jätetäyttö, joka on alkanut perinteisenä
 läjityksenä. Loppusijoitettavan aineksen määrä pienenee Mustankorkealla lisääntyvän
 jätteen lajittelun myötä alle puoleen nykyisestä. Arviointiselostuksessa on esitetty
 kuivajätteen käsittelylaitoksen toiminta ja polttokelpoisen jäteaineen käyttömahdollisuus
 energian tuotannossa. Rauhalahden voimalaitos on käynnistänyt kuluvana keväänä
 ympäristövaikutusten arviointimenettelyn hankkeessa, missä on tarkoitus hyödyntää joko
 kuivajätelaitoksella esikäsiteltyä polttokelpoista kuivajätettä tai pelkästään
 syntypaikkalajiteltua kuivajätettä. Kansallisen jätestrategian toteuttaminen edellyttää
 Keski-Suomessakin jätteiden polttoa, mutta ei tarkoita biojätteen ja lietteen polttamista.
 Polttokelpoisen jätteen lajittelu on käsitelty arviointiselostuksessa. 

 Mustankorkean jätteenkäsittely perustuu EU- taustaiseen Suomen kansallisen jätepolitiikan
 linjaukseen, jonka mukaan jätteen käsittely keskitetään Keski-Suomessa kolmelle EU-
 määräykset täyttävälle käsittelyalueelle. Uusi jätepolitiikan toteutustapa ei kuitenkaan saa
 aiheuttaa uusia terveysriskejä. Suurimmaksi haasteeksi Mustankorkean toiminnassa näyttää
 muodostuvan kasvavan biojätteen ja puhdistamolietteen käsittelyn hallitseminen. Näille
 kasvaville jätemäärille on myönnetty ympäristöluvat vuoteen 2007 ja tarvittava
 käsittelykapasiteetti on rakennettu kuivajätteen käsittelylaitosta lukuunottamatta.
 Ympäristökeskuksen käsityksen mukaan kompostoinnin hajuhaitat ovat ympäristöluvan
 ehtoja noudattamalla ja niihin liittyvin toimenpitein saatavissa kuriin. Jonkinlaisia
 lyhytaikaisia hajuhaittoja voi silti esiintyä satunnaisesti niiden kuitenkaan ylittämättä
 kohtuuttoman haitan kynnystä. Mahdollisuuksia tilanteen hallintaan parantanee se, että
 Mustankorkean omistaja on Vapo Oy, jonka tytäryhtiö Vapo Biotech on keskittynyt
 jätehuollon kehittämiseen. Näin ollen Mustankorkealta on lupa odottaa ajanmukaisia ja
 jopa edelläkäyviä ratkaisuja jätteenkäsittelyn hallitsemiseksi Jyväskylän seudulla. 

 Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo 

 Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja muistuttajille,
 useamman allekirjoittamissa muistutuksista yhdelle allekirjoittajalle. Lausunto on nähtävissä
 Keski-Suomen ympäristökeskuksessa sekä internetosoitteessa
 www.ymparisto.fi/poltavo/yva/arkisto/ksu/5/index.htm. Lähetämme kopiot
 arviointiselostuksesta saaduista lausunnoista ja muistutuksista hankkeesta vastaavalle.
 Alkuperäiset asiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa. 

   

   

  Ympäristökeskuksen johtaja     Risto Palokangas 

   

  Ylitarkastaja                            Esa Mikkonen 

   

 Hankkeesta vastaavan suoritemaksu 5000 € 

   

 Tiedoksi:  
 Jyväskylän kaupunki  
 Jyväskylän seudun puhdistamo Oy  
 Keski-Suomen liitto 
 Länsi-Suomen lääninhallituksen Jyväskylän alueellinen palveluyksikkö 
 Luonnonsuojeluliiton Keski-Suomen piiri  
 Suomen ympäristökeskus (2 kpl arviointiselostusta tiiivistelmineen) 
 Alueelliset ympäristökeskukset 
 Muistutusten esittäjät 

   

 Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku  

  Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa
 (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan
 maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo, että lausunnosta perittävä
 maksu on määrätty virheellisesti, voi vaatia siihen oikaisua ympäristökeskukselta kuuden
 kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.