KESKI-SUOMEN 
 YMPÄRISTÖKESKUS  

 Päiväys   4.6.2002                                                        Dnro  KSU-2002-R-18 

 Mustankorkea Oy ja Niska & Nyyssönen Oy 

   

  Viite:   Mustankorkean jätteenkäsittelyalueen YVA- menettely 
  Asia:   Lausunto arviointiohjelmasta 

 Mustankorkean jätteenkäsittelyalueen ympäristövaikutusten arviointimenettely tuli vireille
 huhtikuun alussa. Arviointimenettely perustuu lakiin ympäristövaikutusten arvioinnista
 (468/1994) ja siihen tehtyihin muutoksiin (267/1999). Arviointiohjelma julkistettiin
 4.4.2002 ja samana iltana klo 18 alkaen pidettiin Jyväskylän Keltinmäen koululla
 arviointimenettelyä koskeva yleisötilaisuus. Täällä hankkeesta vastaavan tahon edustajat
 kertoivat hankkeesta sekä ympäristökeskuksen ja konsultin edustaja arviointimenettelystä.
 Arviointiohjelma oli julkisesti nähtävänä mielipiteitä ja lausuntoja varten 4.4. - 6.5. 2002
 välisen ajan. Nähtävilläolon paikkoina olivat Jyväskylän kaupungintalo, Jyväskylän
 ympäristövirasto, Keski-Suomen ympäristökeskus, Mustankorkea Oy, Keltinmäen
 kirjasto, Kypärämäen kirjasto ja Jyväskylän kaupungin pääkirjasto. Arviointiohjelmasta
 saatiin viisi lausuntoa ja mielipidettä. Kuulutus arviointiohjelman nähtävilläolosta julkaistiin
 sanomalehti Keskisuomalaisessa 2.4.2002  

 Mustankorkea Oy teki kyselylomakkeen hankkeen jatkosuunnittelua varten. Kyselyssä
 kartoitettiin myös hankkeen koettuja ympäristövaikutuksia. Kuulemistilaisuudessa jaettuun
 kyselyyn tuli 29 vastausta, jotka oli mahdollista antaa nimettömänä. Nämä vastaukset olivat
 ympäristökeskuksen käytettävissä ja tulokset on otettu huomioon tässä lausunnossa.  

 Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä 

 Jyväskylän kaupunki 

 Jyväskylän kaupunginhallitus on 6.5.2002 pitämässään kokouksessa päättänyt saattaa
 teknisen lautakunnan, kaupunkisuunnittelulautakunnan ja ympäristölautakunnan asiasta
 antamat lausunnot ympäristökeskuksen tietoon. Kaupunginhallitus esittää, että
 kaupunkisuunnittelulautakunnan esittämät, kaavoitukseen liittyvät seikat otetaan huomioon
 ympäristövaikutusten arviointiohjelmassa. Kaupungilla ei ole muuta huomauttamista
 Mustankorkea Oy:n jätteenkäsittelykeskuksen ympäristövaikutusten arviointiohjelmaan. 

 Kaupunkisuunnittelulautakunta 23.4.2002 

 Ympäristövaikutusten arvioinnissa tulisi vaikutuksia asutukseen ja maankäyttöön
 arvioitaessa tehdä suosituksia jätteenkäsittelykeskuksen ympärille vapaana
 suojavyöhykkeenä varattavan alueen leveydestä. Erityisesti Kammarimäen asemakaavan
 suhteen tulee ottaa kantaa, missä laajuudessa täydennysrakentamisen osayleiskaavassa
 merkitty AP- alue voidaan ottaa asuinkäyttöön. Ajankohtaisten asemakaavahankkeiden
 lisäksi pitkällä tähtäimellä mahdollisia tulevia uusia asuinalueita sijoittuu niin alueen itä- kuin
 länsipuolellekin (Valkeamäen alue sekä Huhtalan alue), joiden aluerajauksiin esitykset
 suojavyöhykkeistä voivat myös vaikuttaa. 

 Tekninen lautakunta 16.4.2002 

 Arviointiohjelmaan ei ole huomauttamista. 

 Ympäristölautakunta 18.4.2002 

 Mustankorkea Oy:n ympäristövaikutusten arviointiohjelma on laadittu asiantuntevasti.
 Ympäristölautakunnan mielestä ympäristövaikutusten arviointimenettelyn toteuttaminen
 ohjelmassa suunnitellulla tavalla antaa hankkeesta vastaaville tahoille niiden toiminnan
 kehittämisessä tarvittavaa tietoutta ja mahdollistaa jätteenkäsittelykeskuksen ympäristössä
 asuvien osallistumisen oman elinympäristönsä laadun parantamiseen ja varmistamiseen.
 Ympäristölautakunnan mielestä Mustankorkea Oy:n jätteenkäsittelykeskuksen
 arviointiohjelma voidaan hyväksyä esitetyssä  
  muodossaan. 

 Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy 

 Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy katsoo, että jätevedenpuhdistamolle johdettavien
 kaatopaikkavesien laatua ja vaikutuksia jätevedenpuhdistamon toimintaan on tutkittava.
 Kaatopaikalta puhdistamolle johdettavat jätevedet poikkeavat laadultaan muusta
 kunnallisesta jätevedestä ja siksi niiden vaikutusta jätevedenpuhdistamon toimintaan on
 arvioitava. Lisäksi on arvioitava johdettavien jätevesien määrän kehittyminen
 jätteenkäsittelykeskuksen toimintojen muuttuessa ja laajentuessa. Myös kaatopaikkavesien
 johtamistavan (vesien jatkuva johtaminen viemäriin tai jaksottainen pumppaus) vaikutusta
 jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava. Myös Mustankorkea Oy:n alueella
 mahdollisesti jatkossa tehtävää jätevesien esikäsittelyä ja sen vaikutusta
 jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava.  

 Keltinmäen asukasyhdistys, Myllyjärven asukkaat Ry, Mäyrämäen
 asukasyhdistys 

 Mustankorkea Oy on perustamassa uutta kuivajätekaatopaikkaa sekä siihen liittyviä
 laitostoimintoja asukasyhdistysten toiminta-alueelle. Mustankorkea sijaitsee alueella, joka
 on valtioneuvoston kaatopaikoista vuonna 1997 antaman päätöksen vastainen.
 Asukasyhdistykset ovat huolissaan myös pilaantuneiden maa-ainesten käsittelystä. Vaikka
 päästöt olisivatkin vähäisiä, niille altistutaan päivittäin. Nämä haittavaikutukset asukkaiden
 terveydentilaan myös pitkällä aikavälillä tulee selvittää. Kolmisoppisen vesi tule ottaa
 jatkuvaan tarkkailun kaatopaikkavaikutusten osalta. Ihmetyksen aiheena on se, että
 kaatopaikasta päättävä ja sitä valvova taho ovat samaa organisaatiota. Kaatopaikka
 aiheuttaa erittäin suurta haittaa alueen asukkaille. Nykyinen laajentamishanke on lain
 vastainen. Jätteenkäsittelykeskukselle tulee etsiä uusi sijainniltaan edullinen paikka, missä
 asukkaiden viihtyvyys ja terveys eivät vaarannu. Biojätelaitos on sijainniltaan epäedullinen
 vallitseviin tuulensuuntiin nähden.  

 Keski-Suomen liitto 

 Arviointiohjelma on yksityiskohtainen ja antaa hyvän kuvan hankekokonaisuudesta.
 Ohjelmassa on päädytty vain yhteen laajahkolta alueelta kaikki jätehuollon toiminnot
 keskittävään vaihtoehtoon. Ohjelmassa arvioitaviksi suunnitellut vaihtoehdot liittyvät vain
 jätteen loppusijoitusalueen erilaisiin käyttöratkaisuihin Mustankorkean alueella ja toisaalta
 suotovesien käsittelyyn. Esitetyt vaihtoehdot eroavat toisistaan ympäristövaikutuksiltaan
 vain vähän. Muitakin realistisia lähiympäristön kannalta olennaisia jätteenkäsittelyn
 osatoimintojen vaihtoehtoja olisi olemassa arvioinnin pohjaksi. Niitä olisivat mm.
 pilaantuneiden maiden laajasta valtakunnallisiin tarpeisiin tarkoitetusta käsittelytoiminnasta
 luopuminen,  biojätteen nykyistä hajautetumpi esim. taajama/kiinteistökohtainen käsittely,
 kehitteillä oleva pieniin yksiköihin hajautettu polttojakeen kaasutus ja eri
 käsittely-yksiköiden kaasumaisten päästöjen tehostettu yhteiskäsittely. Mustankorkean
 lähiympäristön kaavoitettujen ja suunniteltavina olevien asuntoalueiden jatkuvan
 käyttökelpoisuuden, turvallisuuden ja viihtyisyyden varmistaminen tulee olla keskeinen osa
 arviointityötä, ja siihen tarvittavien arviointimenetelmien kehittämiseen tulee panostaa.  

 Katri Nieminen  

 On ehdottoman tärkeää jatkaa kaavoitusta entiseen tapaan myös jätteenkäsittelykeskuksen
 lähellä kuten Kammarimäen aluetta, joka on kauempana Mustankorkeasta kuin
 Ylä-Myllyjärvi. Jos kaupunki lakkaa kaavoittamasta tälle seudulle, tarkoittaa se, että
 alueesta ollaan tekemässä B- luokan asuinaluetta ja silloin tunnustetaan, että ainakin
 Ylä-Myllyjärven haitat tulevat jatkumaan. Varoalue tulisi ilmoittaa selkeästi metreissä niin,
 että kaikkea sen ulkopuolelle tulevaa asutusta voidaan suunnitella ilman mitään esteitä. Jos
 ympäristökeskus pyrkii vaikuttamaan jo suunnitteilla olevien alueiden poistamiseksi
 kaavasta, se kertoo Ylä-Myllyjärven asukkaille, että heidän asuinalueensa on kaavoitettu
 liian lähelle jätteenkäsittelykeskusta eikä ympäristökeskuskaan usko haitoilta voitavan
 välttyä tällä etäisyydellä. 

 Yhteenveto yleisökyselystä 

 Hankkeesta vastaava taho on tehnyt kyselylomakkeen palautteen saamiseksi hankkeen
 jatkosuunnittelua varten. Kyselyssä on kartoitettu myös yleisön mielipiteitä Mustankorkean
 koetuista ympäristövaikutuksista. Vastausten (29 kpl) perusteella  ilmanlaatuun kohdistuvat
 hajuhaitat ovat pahimmiksi koetut jätteenkäsittelyalueen vaikutukset. Tätä ongelmaa on
 korostettu kaikissa vastauksissa. Sen jälkeen tulevat tasavahvoina virkistyskäytön
 estyminen ja liikennehaitat. Kaatopaikan linnut aiheuttavat kyselyn mukaan haittaa
 asumiselle ja asuinalueen maine uhkaa heikentyä kiinteistöjen arvon laskuineen. Tienvarsien
 roskaantuminen, melu ja vaikutukset pintavesiin ja maisemaan on koettu haitallisiksi, mutta
 niitä ei ole korostettu kovin paljon. Nämä tulokset antavat osaltaan viitteitä
 ympäristövaikutusten arviointityön painottamiselle. 

 Yhteysviranomaisen lausunto 

 Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on pääosin kattava ja havainnollinen. Tavoitteena
 on, että Mustankorkean jätteenkäsittelyalueen YVA- menettely palvelee pitkän aikavälin
 suunnittelua ja kehittämistyötä Jyväskylän seudulla. Jyväskylän kaupungin kehityksen
 kannalta on tärkeää, että arviointimenettely palvelee uusien asuinalueiden kaavoituksen
 tarpeita. 

 Arvioinnissa on kyettävä muodostamaan käsitys siitä, millaisia ympäristövaikutukset tulevat
 olemaan hankkeen toteutuessa koko laajuudessaan. Arviointityössä tulee ottaa huomioon
 paitsi nykyisen toiminnan kannalta tarvittavat ratkaisut myös näköpiirissä olevan
 lainsäädännön vaikutukset toimintaan. Ympäristön kannalta on tärkeää pystyä
 hahmottamaan jätteenkäsittelykeskuksen osatoiminnoista aiheutuvien päästöjen
 kokonaisvaikutukset ja tunnistaa niiden leviäminen. Eri toimintojen suorien ja välillisten
 vaikutusten rajauksia on syytä tarkastella laajasti ottaen huomioon kaikki Mustankorkean
 alueelle suunnitellut osatoiminnot ja niiden erilaiset vaikutusalueet. Esimerkkinä
 laaja-alaisista vaikutuksista voi olla suunniteltu pilaantuneiden maiden tuonti Keski-Suomen
 ulkopuolelta Mustankorkealla käsiteltäväksi.  

 Maankäytön suunnittelun puolelta Mustankorkean kehitystä on viitoitettu
 seutukaavoituksella ja yleiskaavoituksella. Jätteenkäsittelyalueeksi, jonka toiminnot ovat
 vuosia voineet kehittyä ilman asemakaavan tasoista ohjausta, on Mustankorkea suurehko.
 Kasvaneen laitoksen ympäristövaikutukset kohdistuvat muutamille laajenevan kaupungin
 uusille ja suunnitelluille asuinalueille, joiden sijoittumisperusteet tulee ottaa
 arviointiohjelmassa esille. Tästä syystä YVA- menettelyyn kohdistuu joitakin
 yksityiskohtaisuudeltaan asemakaavan kaltaisia odotuksia.  

 Luvussa 3 hankkeen kuvaus sivulla 14 kohdassa 3.2 jätteenkäsittelyn materiaalivirrat 
 asbesti on mainittu hyötykäyttökelpoiseksi ongelmajätteeksi. Asbesti on luokiteltava
 ongelmajätteeksi, jolla ei ole  hyötykäyttökelpoisuutta täytekäytössäkään. Asbestia
 sisältäviin alueisiin ei voida kajota jatkossa. 

 Pilaantuneiden maiden käsittelyn , joka on mittava osa jätteestä 100 000 tonnin  vuotuisella
 määrällä, hyötykäyttöä tulisi tarkentaa lievästi likaantuneiden maiden osalta. Tulisi
 konkretisoida, missä niiden hyötykäyttö tapahtuu ja tässä yhteydessä selvittää tarkemmin
 lievästi pilaantuneen maan kenttä- ja  varastointitarve Mustankorkean alueella. Samalla
 tulisi kapasiteettiin liittyvänä kysymyksenä tarkastella lievästi pilaantuneen maan
 vastaanoton rajoittamista ja sijoitusmahdollisuuksia muualle.  

 5. Arvioitavat vaihtoehdot ja toteuttamatta jättäminen 

 Vaihtoehdon 2  ympäristökeskus katsoo olevan epärealistinen ja siten toteuttamiskelvoton,
 sillä vaadittua pohjan kantavuutta kuten valtioneuvoston päätös edellyttää ei liene
 mahdollista saada aikaan. On tosin mahdollista, että viranomainen voi vuoden 2007 jälkeen
 myöntää lievennyksiä pohjaa koskeviin vaatimuksiin, mutta sen varaan ei kannata rakentaa
 kehittämisvaihtoehtoa. Sen vuoksi vaihtoehdon 2 tutkimiseen ei arviointityössä kannattane
 käyttää enempiä voimavaroja.  

 Vaihtoehtoa 2 todennäköisempi kehityssuunta on laitoksen lähellä louhittavan kallioalueen
 käyttö jätteen sijoituspaikkana. Valkeamäen asuntoalue sijoittuu louhoksen läheisyyteen.
 Tällöin ympäristövaikutuksia tulee arvioida jätteen louhokselle sijoittamisen osalta. Kallion
 louhinta tapahtuu Jyväskylän kaupungin toimesta  maa-ainesluvan ja ympäristöluvan
 perusteella muista kuin jätehuollon lähtökohdista, joten louhintatoiminnan tarkastelu ei kuulu
 jätteenkäsittelyalueen YVA- menettelyn piiriin. Louhintatyön suorittamistapaan liittyy
 näkökohtia, jotka saattavat vaikuttaa syntyvän potentiaalisen sijoitusalueen soveltuvuuteen
 kuten räjäytyspanosten koko, mikä voi vaikuttaa kallion halkeamien ja ruhjeiden
 syntymiseen, kokoon ja syvyyteen. Alueen soveltuvuus tältäkin osin tulee selvittää YVA-
 menettelyn yhteydessä. 

 7 Ympäristövaikutukset ja niiden arviointi 

 Jyväskylän seudun jätevedenpuhdistamolle johdettavien kaatopaikkavesien laatua ja
 vaikutuksia jätevedenpuhdistamon toimintaan on tutkittava, koska kaatopaikalta
 puhdistamolle johdettavat jätevedet poikkeavat laadultaan muusta kunnallisesta
 jätevedestä.  Lisäksi on arvioitava johdettavien jätevesien määrän kehittyminen
 jätteenkäsittelykeskuksen toimintojen muuttuessa ja laajentuessa. Myös kaatopaikkavesien
 johtamistavan (vesien jatkuva johtaminen viemäriin tai jaksottainen pumppaus) vaikutusta
 jätevedenpuhdistamon toimintaan on arvioitava. Myös Mustankorkea Oy:n alueella
 mahdollisesti jatkossa tehtävää jätevesien esikäsittelyä tai käsittelyä ja sen vaikutusta on
 arvioitava. 

 Mustankorkea on Jyväskylän kaupungin korkeimpia paikkoja ja siten maisemallisesti
 merkittävä. Arviointityössä tulee laatia ennuste eri vaihtoehtojen kaukomaisemallisesta
 hahmosta pitkällä aikavälillä eli lähes 30 vuoden elinkaarella. 

 Pilaantuneen maan käsittelyn ympäristövaikutusten arvioinnille tarjoaa hyvät lähtökohdat
 varsinaisen toiminnan kokeilu paikalla mallien asemesta kuten on esitetty.  

 Liikenteen vaikutustarkastelua tulisi täydentää tienvarsien roskaantumisella, mitä on ollut
 selvästi havaittavissa jätteenkäsittelyalueen lähellä. Asiaan vaikuttavina tulisi tässä
 yhteydessä ottaa tarkasteluun kuljetusjärjestelyt ja -käytännöt ja määräykset ja niiden
 noudattaminen. 

 Arvioinnissa on esitetty sivulla 44 taulukossa 7.4 arvioitavaksi vaikutukset olemassa olevien
 asuinalueiden kehitykseen ja uuden asutuksen sijoittumiseen. Ympäristövaikutuksia
 asumiseen arvioitaessa tulee ohjelmaan ottaa tarkastelu, missä määritellään suositukset 
 jätteenkäsittelykeskuksen ympärille vapaana suojavyöhykkeenä varattavan alueen
 leveydestä. Tällöin suunniteltavien asuinalueiden kuten Kammarimäen asemakaavan
 suhteen tulee ottaa kantaa, voidaanko ja jos voidaan, missä laajuudessa
 täydennysrakentamisen osayleiskaavassa merkitty asuin- pientaloalue ottaa käyttöön.
 Ajankohtaisten asemakaavahankkeiden lisäksi pitkällä tähtäimellä mahdollisia tulevia uusia
 asuinalueita sijoittuu niin alueen itä- kuin länsipuolellekin (Valkeamäen alue sekä Huhtalan
 alue), joiden aluerajauksiin esitykset suojavyöhykkeistä voivat myös vaikuttaa. Tavoitteena
 tulee olla oikeusvaikutteisen kaavan aikaansaaminen, joka ohjaa Mustankorkean ja sen
 lähialueiden maan käyttöä. Tässä voidaan ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tuloksia
 käyttää hyväksi. 

 Kohdassa Ihmisten elinolot ja viihtyvyys tulisi arvioida lintujen aiheuttamia vaikutuksia,
 jotka ilmenevät  kyselyn perusteella selvästi läheisellä Ylä-Myllyjärven asuinalueella.
 Kaatopaikan lintuparvilla koetaan olevan haitallisia asuinviihtyisyyteen ja esteettisyyteen
 liittyviä vaikutuksia (melu ja ulosteet) ja ne koetaan haitallisiksi terveydenkin kannalta.
 Arviointityössä tulee panostaa sekä lyhyt- että pitkäaikaisiin jätteenkäsittelyn
 terveysvaikutuksiin lähialueiden asukkaille. Myös tulossa olevien toimintojen kuten
 kuivajätteen käsittelyn ja pilaantuneen maan termisen käsittelyn vaikutuksia ilman laatuun
 tulee arvioida. Uutena toimintana suunnitellun pilaantuneen maan termisen käsittelyn
 mahdolliset terveysriskit lähialueiden asutukselle tulee arvioida. 

 Asuinalueen kiinteistöjen arvo laskee useiden asukkaiden mielestä 
 jätteenkäsittelykeskuksen toiminnan vuoksi, joten asian tarkastelu arviointiohjelmassa on
 aiheellista ihmisten elinoloihin kohdistuvana vaikutuksena. 

 7.4 Olemassa oleva aineisto 

 Luetteloa pitäisi täydentää kaatopaikkakaasuja koskevilla selvityksillä sekä alueellisen
 jätesuunnitelman tarkennuksella. Viimemainittu on erityisin tärkeä tulevan lainsäädännön
 ennakoimisen kannalta. Esimerkkeinä siitä ovat biohajoavan jätteen kaatopaikkasijoitusta
 koskeva rajoitus ja  nestemäisen jätteen vastaanottokielto, mikä on syytä ottaa huomion 
 toiminnan ympäristövaikutusten arvioinnissa. 

 Ehdotuksessa valtakunnallisen jätesuunnitelman tarkistamiseksi on esitetty toimenpiteenä,
 että kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen sisältämästä biohajoavasta ja
 orgaanisesta osuudesta tulisi saada pois 80% vuoteen 2010 mennessä. Arviointiohjelman
 liitteen 1 taulukossa ei ilmeisesi ole otettu huomioon jätemäärien vähentämistavoitteita. 

 7.6 Haitallisten vaikutusten vähentämiskeinot  

 Kohdassa 7 on käsitelty jätteenkäsittelykeskuksen hajuhaittoja ja niiden selvittämistä.
 Näiden haittojen ollessa laitoksen koetuista haitoista suurimmat kannattaa
 päästövaikutusten vähentämistä painottaa arviointityössä. Biojätteen hallittavissa oleva
 määrä, käsittelykapasiteetti, kuljetukset, uudet käsittelymenetelmät, toiminnan ajoitus ja
 sään huomioon ottaminen ovat  tässä kohdassa luonnollisesti keskeisessä asemassa.
 Keinoina tulisi tutkia myös puuston ja metsän istuttamisen mahdollisuuksia sekä aluetta
 ympäröiden että alueen sisäisinä vyöhykkeinä. 

   

   

 Ympäristökeskuksen johtaja Risto Palokangas 

   

 Ylitarkastaja   Esa Mikkonen 

   

 Suoritemaksu 3400 € 

 Tiedoksi:  
  Niska & Nyyssönen Oy 
  Jyväskylän kaupunki 
  Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy 
  Keltinmäen asukasyhdistys, Myllyjärven asukkaat Ry, Mäyrämäen asukasyhdistys/ 
  Katri Nieminen 
  Keski-Suomen liitto 
  Suomen ympäristökeskus  
  Alueelliset ympäristökeskukset 

 Liite Keski-Suomen ympäristökeskuksen lausuntoon 

   

 Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku  

 Maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa  (1415/2001) olevan alueellisen
 ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti.
 Maksuvelvollinen, joka katsoo, että lausunnosta perittävän maksun määräämisessä on
 tapahtunut virhe, voi vaatia siihen oikaisua ympäristökeskukselta kuuden kuukauden
 kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.