LAUSUNTO YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIOHJELMASTA

 Jyväskylä 19.4.2000

 Viite: Lausuntopyyntö 21.2.2000

 Asia: Lausunto arviointiohjelmasta

 Nro: 0900R0001/53

 VAPO Oy Energia 
 Länsi-Suomen yksikkö

 Keski-Suomen ympäristökeskus on perehtynyt VAPO Oy Energian Peuralamminnevan -
 Isonevan turvetuotantohanketta koskevaan ympäristövaikutusten arviointiohjelmaan.
 Arviointiohjelmasta julkaistiin kuulutus Viiden kunnan sanomissa. Ohjelma oli nähtävillä
 Kyyjärven kunnanvirastossa, Kyyjärven kirjastossa ja Keski-Suomen
 ympäristökeskuksessa 25.2. -25.3.2000 välisenä aikana. Kuulutus ja arviointiohjelman
 tiivistelmä julkaistiin myös Keski-Suomen ympäristökeskuksen internet- sivuilla.
 Arviointiohjelmasta järjestettiin tiedotus- ja keskustelutilaisuus Kyyjärvellä Kivirannan
 palvelukeskuksessa 8.3.2000 klo 18. Ympäristökeskus pyysi arviointiohjelmasta
 lausuntoja. Niitä saatiin kaikkiaan 7 kpl. Niiden lisäksi ympäristökeskukselle ei osoitettu
 muita mielipiteitä tai kannanottoja.

 Yhteenveto annetuista lausunnoista:

 Kyyjärven Kalastusseura (jonka muodostavat Nopolan, Suo-Hokkalan, Pölkin ja
 Oikarin jakokunnat.)

 Järvi on uhan alainen, päästöjä tulee rajoittaa. Kalastusseura on ottanut tavoitteekseen
 pelastaa Kyyjärvi ja on ryhtynyt toimenpiteisiin. Veden pintaa on nostettu, ruoppauksia
 suunniteltu. Roskakalaa pyydetään ja umpeenkasvamista estetään niittäen kasvillisuutta.
 Kalaa on istutettu vuosittain. Maatalouden päästöt ovat minimissään. 

 Paras vaihtoehto on 0. Peuralammin alue soveltuisi NATURA- ohjelmaan, johon
 Etelä-Suomen alueelta pitäisi saada lisää alaa. Mikäli hanke toteutetaan, tulee Nopolanjoki
 entisöidä ja reitin varrella olevat lammet nostaa entiseen korkeuteensa. Länsituulet toisivat
 Kyyjärven pinnalle ennalta arvaamattoman määrän turvepölyä. Pitäsi miettiä, miten haitta
 estetään.

 Kyyjärven kunta

 Nopolanjoen valuma-alue on Kyyjärven suurin vesistökuormituksen lähde. Kyyjärvi on
 paikkakunnan merkittävin järviallas. Sen veden laatu on tyydyttävällä tasolla. Kyyjärven
 veden pinnan nostaminen toteutettiin v. 1998. Kuormituksen pienentämiseksi on tehty
 huomattavasti viime vuosina mm. maatalouden ympäristöinvestointien muodossa. Järven
 tilan parantamiseen tähtäävää kehitystä jatketaan enenevässä määrässä. 

 Mahdollinen turvetuotantohankkeen toteuttaminen on suoritettava vesienkäsittelyn osalta
 parasta tiedossa olevaa tekniikkaa käyttäen siten, että Kyyjärven vesistöön ei aiheudu
 lisäkuormitusta lainkaan. Toteuttamisvaihtoehtoihin tulisi ottaa suppeampi luonnonvaroja
 säästävä vaihtoehto (turvetuotantoalueena vain Isoneva). Luontoarvot huomioitava ja
 alueelle sijoittuvat järvet ja lammet säilytettävä luonnontilaisina. turvetuotanto ei saa
 vaikuttaa Heinuanjärven kunnostamishankkeeseen. Ohjelmaan liittyvästä kartta-aineistosta
 ei selviä riittävällä tarkkuudella aluerajaukset.

 Keski-Suomen liitto

 Liittää laadittuihin ympäristöselvityksiin omat kenttätutkimustiedot alueelta, jotka on
 viimeksi tehty 3.7.1997. Näiden havaintojen mukaan linnustoa voidaan pitää
 arvokkaampana kuin muista olemassa olevista selvityksistä käy ilmi (mm. pikkukuovi,
 kapustarinta, töyhtöhyyppä, liro, valkoviklo, keltavästäräkki, niittykirvinen, laulujoutsen ja
 tunnistamaton iso petolintu. Huomiota kiinnitetään tuotantomenetelmien valintaan melun
 suhteen sekä hankkeen vaikutuksiin Kyyjärveen. Maakuntavaltuuston hyväksymä 5.
 vaihekaava, joka sisältää laajemman turvetuotantovarauksen, on KHO:n käsittelyssä. 

 Kyyjärven seurakunta

 Periaatteessa kriittinen suhtautuminen turvesuohankkeeseen, sillä Peuralamminneva on hyvä
 lakkasuo ja arvokas metsästyskäytössä. Alueella on keskustaajaman lähellä sijaitsevana
 merkitystä kyyjärveläisten hyöty- ja virkistyskäytölle. 

 Hankkeen työllistävä vaikutus tulisi arvioida uudestaan, sillä selvitys johon ohjelmassa
 viitataan, on vanha, vuodelta 1986. Vaikutus paikkakunnan työllisyyteen on vähäinen,
 koska turpeenotto on koneellista ja Vapo Oy ei tiettävästi sitoudu käyttämään paikallisia
 urakoitsijoita. 

 Turvetuotannon osuutta Kyyjärven veden saastuttamiseen on vähätelty. Maatalouden
 kuormitus on vähentynyt huomattavasti viime vuosina toiminnan supistumisen seurauksena.
 Lisäksi jäljelläolevaa maataloutta säännellään nykyään ympäristökuormituksen osalta
 tarkasti, joten on toiveita, että Kyyjärven veden huono laatu olisi tulevaisuudessa
 korjaantumassa. Esityksiä vesistövaikutusten seurannan tarkentamiseksi ja sosiaalisia
 vaikutuksia koskevan kyselyn laajentamiseksi.

 Kyyjärvi- Seura

 Peuralamminnevan turvetuotannon aloittamiselle ei ole mitään esteitä, koska
 esittelytilaisuudessa kerrottiin uuden tekniikan olevan entistä vähäpäästöisempää.

 Saarijärven-Karstulan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä

 Tuodaan esille ympäristönsuojelulain ja terveydensuojelulain tavoitteet. Hankkeen
 terveysvaikutusten arvioinnissa tulisi tehdä tarkennuksia. Melun leviämisen arvioinnissa ei
 voi ottaa huomioon muiden maanomistajien alueilla olevaa puustoa, joka voidaan poistaa
 toiminnan aikana. Esitetään pölyyn liittyviä kannanottoja, jotka liittyvät haitan
 vähentämiseen. 

 Tulee selvittää, miten toiminta vaikuttaa Peuralinnan kylän vedenottamoon ja tuleeko
 raskasmetallipäästöjä pohja- tai pintavesiin. Kyyjärven kuormitusta ei pitäisi lisätä.
 Ohjelmassa kuvattua vesiensuojelun perustasoa ei pidetä riittävänä, vaan tulisi selvittää
 kohdan 3.2.3 mukaiset menetelmät 6-12. Turvetuotannon mahdollinen vaikutus kalojen
 elohopeapitoisuuteen tulee selvittää. Seurantaan liittyvässä tarkkailuohjelmassa tulisi
 vesistötarkkailun lisäksi ainakin kertaluontoisesti mitata toiminnan aiheuttamat melu- ja
 pölypitoisuudet häiriintyvistä kohteista. Raskasmetallipitoisuuksia tulisi selvittää
 vedenottamolta ja kaivoista. 

 Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskuksen maaseutuosasto

 Arviointiohjelmaa voidaan käyttää. Kohdan 6.6. kohdalla tulisi myönteisten talous- ja
 elinkeinovaikutusten osalta arvioida myös matkailun vaikutusta, koska on ollut havaittavissa
 myös taloudellisen toiminnan kohteisiin suuntautuvaa matkailua. Kalataloudelliset selvitykset
 vaatisivat laajemmin kalastajien kokemuksien, kala- ja raputalouden ongelmien sekä
 nykyisten kala- ja rapukantojen esiintymien esille tuontia.

 Arviointiohjelmassa esitettyjä selvityksiä tulee täydentää. Vesistövaikutukset ovat hyvin
 keskeisiä. Jotta hankkeen vaikutuksia on mahdollista tulevaisuudessa seurata, tulee tehdä
 tutkimustyötä vertailutilanteen aikaansaamiseksi. Tätä tarkoitusta varten havaintoja vesistön
 ja Kyyjärven tilasta ei ole riittävän kattavina ja yhdenmukaisina vielä olemassa.

 Keski-Suomen ympäristökeskuksen lausunto arviointiohjelmasta

 Keski-Suomen ympäristökeskus on valmistellut arviointiohjelmaa koskevan lausunnon
 käyttäen monipuolisesti omaa asiantuntemustaan. Keski-Suomen ympäristökeskus on
 kommentoinut hankkeesta vastaavan konsultin pyynnöstä jo aiemmin arviointiohjelman
 luonnosta epävirallisesti.

 Paikallisesti hankkeen vaikutukset luonnonympäristöön ovat kaikkein suurimmat.
 Vesistövaikutukset ulottuvat hankealueelta laskujoet mukaanlukien ainakin alapuoliseen
 Kyyjärveen. Tämä vesistö on jo ennestään kuormitettu ja ruskeavetinen. Suurimmat
 vaikutukset hankkeesta kohdistuvat kuitenkin purkualueelle. 

 Vesistövaikutusten ohella olennaisimpia ovat hankkeen luonnonsuojelulliset vaikutukset ja
 niihin liittyen luonnontilaisen laajan suoalueen arvon mittaaminen. Poikkeuksellisen laajan
 luonnontilaisena säilyneen suoalueen ottaminen turvetuotantokäyttöön on punnittava paitsi
 paikallisella, seudullisella ja valtakunnallisella tasolla, myös EU:n luonto- ja lintudirektiivin
 näkökulmasta. 

 Arviointiohjelma kattaa hankkeen oleelliset ympäristövaikutukset eräin poikkeuksin, joihin
 palataan seuraavassa. Niiltä osin ympäristökeskus edellyttää arviointiohjelmaan
 täydennyksiä.

 Vesistövaikutusten alue on rajattu arviointiohjelmassa liian suppeaksi vain Nopolanjokeen
 ulottuvana. Nopolanjoki, mihin kuivatusvedet laskevat, ei kykene ”käsittelemään”
 kuivatusvesiä. Tarkasteluun on otettava mukaan myös Kyyjärvi. Hankkeen
 vesistövaikutukset ovat erittäin suuret. Arviointiohjelmassa tulisi olla selkeät vaihtoehdot
 perusteluineen käyttöön otettavista vesiensuojelumenetelmistä. Valittavalla
 vesiensuojelumenetelmällä on keskeinen merkitys turvetuotantoalueen kuormituksen
 suuruutta ja tätä kautta myös vesitövaikutuksia arvioitaessa. Tulisi määritellä voimassa
 oleva käsitys siitä, mitä on paras käyttökelpoinen tekniikka (BAT) tällä alueella.

 Hankkeen vaikutusten seurannan kannalta olemassa oleva tietopohja on puutteellinen.
 Vesien kuormitustiedot ovat ajalta ennen 1990- luvun puoliväliä, uudempiakin tietoja veden
 laadusta on olemassa. Nykytilanteessa voidaan olettaa, että esim. maatalouden kuormitus
 ympäristötuen myötä on jo vähentynyt. Ennen tuotannon aloittamista vallitsevan
 lähtötilanteen selvittämiseksi tarvitaan lisää näytteenottoa ja mm sedimenttitutkimus.

 Hankkeen meluvaikutukset jäänevät lähinnä paikallisiksi. Pölyn osalta vaikutusalue on
 laajempi ulottuen mahdollisesti tuuliolosuhteista riippuen Kyyjärvelle. Hankkeen
 taloudelliset vaikutukset tulisi päivittää ajan tasalle. 

 Seuraavassa käydään läpi arviointiohjelma ja esitetään yksityiskohtaisemmin
 ohjelmaan tarvittavat täydennykset.

 2 TIEDOT HANKKEESTA

 2.2. Hankkeen tarkoitus ja hyödyt

 Tässä käsitellään vain hankkeen hyötyjä, mutta myös haitat tulisi esitellä. Tässä yhteydessä
 on paikallaan kuvata myös suon merkitystä koko maan soiden joukossa. 

 3 ARVIOITAVAT TOTEUTTAMISVAIHTOEHDOT

 Puutteena on se, että on esitetty vain kaksi vaihtoehtoa toteuttamatta jättäminen ja
 suunnitelman mukainen vaihtoehto. Ympäristövaikutusten arviointiin tulee ottaa mukaan
 kolmas vaihtoehto, jossa on mukana vain ojitettuja, luonnontilansa menettäneitä alueita,
 esimerkiksi pelkkä Isonevan alue. Kolmannessa vaihtoehdossa lähtökohtana on, että jo
 ojitetut alueet ovat turvetuotannossa ja luonnontilaiset ulkopuolella. Näin saadaan parhaiten
 punnituksi luonnontilaisen suon arvo. Kolmatta vaihtoehtoa tukee myös valtioneuvoston
 periaatepäätös vesiensuojelun tavoitteista vuoteen 2005, jonka mukaan turvetuotantoa
 suunnataan jo ojitetuille tai turvetuotannossa oleville soille.

 4 LAADITUT YMPÄRISTÖSELVITYKSET

 Sivulla 11 mainittu suokasviston lajilista (1999) perustuu yhteen vain osalla alueesta tehtyyn
 maastokäyntiin, joten sitä ei voi pitää kattavana. Suo on metsäpeurojen ruokailupaikka
 kesäaikaan. Paikalliset luontoharrastajat ovat keränneet aineistoa linnuista, mm.
 metsähanhi, kalasääksi, joutsen, kurki (Esa Nieminen, Juha Sahlgren). Alueen linnustosta
 on saatu tietoa myös Bird Life Suomen vuonna 1996 koordinoiman IBA-
 linnustolaskennan yhteydessä.

 5 YMPÄRISTÖN NYKYTILA

 5.3 Vesistöt ja veden laatu

 Arviointiohjelmassa esitetty kuormitusjakauma kuvaa Kyyjärven vesistöalueen (14,64)
 kuormitusta. Kyyjärven valuma-alue kattaa pinta-alallisesti n. 80% Kyyjärven
 vesitöalueesta. Sen lisäksi maatalous on keskittynyt Kyyjärven alapuoliselle alueelle. Tämän
 johdosta esitettyä kuormitusjakaumaa ei välttämättä voida pitää oikeana. 

 5.4. Virkistyskäyttö ja matkailu

 Vesistön virkistyskäyttöä ei ole tarkasteltu kuin kalastuksen kannalta. Muita näkökulmia
 ovat mm. asutus, kesäasukkaat, uiminen ja järvellä liikkuminen.

 6 SUUNNITELLUT SELVITYKSET JA ARVIOINTIMENETELMÄT

 6.2. Vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen

 6.2.1 Pöly

 Arviointiohjelmassa on todettu (s.16), että uusimpien tutkimusten mukaan uusilla
 menetelmillä suoritetun turpeen noston hiukkaspäästöillä ei ole oleellista terveysvaikutusta.
 Ilmassa leijuvaa pölyä, mitä laskeuma ei kuvaa, tulisi tarkastella valtioneuvoston päätösten
 mukaisesti, Vnp. ilmanlaadun ohjearvoista 1996/480 ja Vnp. ilman laadun raja-arvoista
 1996/481.

 6.2.3. Melu

 Melun osalta ei ole olemassa kansallista standardia vrt. (s.17), vaan valtioneuvoston päätös
 (993/1992) melutason ohjearvoista. On hyvä mainita, että kyseessä on ekvivalenttitaso. 

 6.3.1 Vaikutukset vesistöihin

 Vapo Oy suunnittelee uuden ja suuripinta-alaisen turvetuotantoalueen käynnistämistä
 Kyyjärven Peuralamminnevan alueella. Hankeala on 410 ha, josta tuotantokelpoista 394
 hehtaaria.

 Hankealue kuuluu Saarijärven reitin yläosaan, tarkemmin sanottuna Nopolanjoen
 valuma-alueeseen (F= 211 km2). Hankealue on harvaan asuttua ja sen vesistöjen tilaan
 vaikuttavat luonnonhuuhtouman ohella pääosin maa-, metsä- ja turvetalous. Nopolanjoen
 valuma-alueella on suunniteltujen turvetuotantoalueiden lisäksi ennestään noin 360 hehtaaria
 turvetuotannossa olevaa aluetta. Turvetuotannon osuus Nopolanjoen valuma-alueesta tulee
 nousemaan 1,7%:sta 3,6%:iin.

 Turvetuotantojätevesien purkualue

 Suunnitellun turvetuotantoalueen jätevedet kerääntyvät pienten oja- ja purovesien kautta
 Nopolanjokeen ja lopuksi Kyyjärven Lintuselkään Kyyjärven taajaman lähituntumassa.
 Purkualueelle on ominaista ojitusten runsaus, järvialtaiden puuttuminen sekä näistä johtuva
 viipymien lyhyys. Mainittavampaa sedimentoitumista pääsee tapahtumaan vasta
 Kyyjärvessä. Edellisestä seuraa, että Peuralamminnevan jätevesien vaikutusalue
 ulottuu myös Kyyjärven keski- ja eteläosaan. 

 Purkualueen veden laatu

 Hankealueen vesien laatua leimaa suoperäisyys ja siten luontainen orgaaninen kuormitus.
 Ihmistoiminnan vaikutuksesta hankealueen veden laatu on kuitenkin selvästi
 heikentynyt luontaisesta lähtötasostaan. Alueen vedet ovat tummavetisiä, heikosti
 sähköä johtavia, happamia, voimakkaasti happea kuluttavia sekä runsaasti rautaa,
 ravinteita ja orgaanista ainetta sisältäviä. Veden laatu vaihtelee voimakkaasti
 valuntatilanteen mukaan. Uusimman vedenlaatuluokituksen mukaan Kyyjärvi on
 vedenlaadultaan välttävä. 

 Kyyjärvi on Nopolanjoen pääasiallinen sedimentoitumisallas. Vaikka Kyyjärvi on
 reitin ylin suurjärvi, sen kuormituksen sietokyky on heikko. Tähän on vaikuttamassa
 poikkeuksellisen pieni keskisyvyys (1.7 m), sijainti suoperäisten, ojitettujen latvavesien
 äärellä sekä järven erittäin huono veden laatu. Nopolanjoen laskukohdassa, Lintuselän
 syvänteessä on todettu happikatoja säännöllisesti kevättalvisin. Syvänteen kevättalvinen
 happitalous on pahasti häiriintynyt jo 5 metristä alkaen. 10 metrissä ja sen alapuolella
 alusvesi on säännöllisesti hapeton. Järven ravinne- ja klorofylliarvot osoittavat järven olevan
 myös pahasti rehevöitynyt. Kun rehevöityneen veden alarajana on noin 9 ug a-klorofylliä/l ,
 niin Kyyjärven heinä- elokuiset klorofylliarvot ovat vaihdelleet pitoisuusalueella 12 - 31
 ug/l.. Järven rehevöitymisestä on jo seurannut erilaisia ja eriasteisia käyttöhaittoja
 (leväkukinnat, limoittumiset, umpeenkasvut). Näiden käyttöhaittojen vuoksi
 vesialueen tilaa on yritetty parantaa myös alivesipintojen nostolla.

 Lähtökohdat limnologisille selvityksille 

 Erilainen ihmistoiminta on jo heikentänyt Peuralamminnevan suunnitellun
 turvetuotantoalueen vaikutuspiirissä olevien purkuvesien sietokykyä.

 Vaikka turvetuotanto ei välttämättä olekaan alueen suurin kuormittaja, turvetuotanto voi
 kuitenkin viimeisimpänä maankäyttömuotona olla se lisätekijä, joka voi aiheuttaa
 purkuvesialueen siedon pysyvän ylittymisen siihen liittyvine haittailmiöineen.

 Pääjärvi on Kyyjärvestä alavirtaan seuraava suurjärvi. Pääjärven sieto ja veden laatu on
 samalla tavoin häiriintynyt kuin Kyyjärvessäkin. Tämä tarkoittaa sitä, että mikäli Kyyjärven
 sieto ylittyy pysyvästi, vaikutus etenee "ketjureaktiona" reittiä alaspäin. Edellinen puolestaan
 merkitsee haitta- ja vahinkoalueen oleellista suurenemista.

 Peuralamminnevan turvetuotanto tuleekin edellisen vuoksi rajata sellaiseksi, ettei
 purkualueen sietoa ylitetä. Tämä edellyttää alueelle soveltuvaa parasta mahdollista
 vesiensuojelutekniikkaa.

 Limnologisten lisäselvitysten tarve

 Peuralamminnevan turvetuotantohanketta varten ei ole tehty ainuttakaan limnologista
 erillisselvitystä.

 Turvetuotantohankkeiden haittavaikutusten arvioinnin kannalta keskeinen ongelma on ollut
 se, että hanketta edeltävältä kaudelta on puuttunut asianmukainen vertailuaineisto joko
 kokonaan tai se on ollut riittämätön. Peuralamminneva on uusi tuotantoalue. Nyt tulisikin
 taustaselvitykset tehdä siten ja sellaisessa laajuudessa, että hankkeen todelliset
 vaikutukset pystytään selvittämään asianmukaisesti toiminnan mahdollisesti
 käynnistyessä. 

 Vesistökuormitus

 Turvetuotannon kuormitushuiput ajoittuvat valuntahuippuihin, jolloin kuormitus
 "pumppautuu" sykäyksenomaisesti alavirtaan. Tulva- ja sadekausien kuormitukset
 muodostavat yleensä valtaosan turvetuotantoalueen vuosikuormituksesta.
 Kuormituslaskelmien tarkkuus riippuu oleellisesti siitä, kuinka hyvin nämä
 valuntahuiput kyetään saamaan selvityksiin mukaan. 

 Hankealueen nykyisten kuormitusosuuksien selvittämiseksi ohjelmaan tulee sisältyä riittävä
 määrä havaintopaikkoja sekä tulva- ja sadekauden näytteitä (virtaamamittauksia ja
 pitoisuusmittauksia). Kesä- ja alkusyksyn kuudesta näytteestä neljän tulee olla
 ylivalumaluokkaa. 

 Veden laatuseuranta

 Purkuvesistön laatu kuuluu hankkeen keskeisiin selvityskohteisiin. Vaikka osalta
 purkualuetta onkin kohtalaisesti havaintoja, näytteiden keskinäinen vertailtavuus on
 huono. Asianmukaisen taustatilanteen kartoittamiseksi toteutetaan hankealueen laajennettu
 vesinäytteenotto, joka kohdennetaan vain oleellisiin kysymyksiin. Yksittäinen
 näytekierros tulee toteuttaa saman vuorokauden aikana huhtikuussa (1.-15.4.),
 tulvakautena (20.4. - 20.5.) sekä heinä-, elo- ja syyskuussa. Arviointiohjelman sivulla 18
 mainittujen havaintopaikkojen lisäksi tulee mukaan ottaa yksi havaintopaikka
 Hirvijoesta (esim. Hirvijoen talon sillalta) sekä kaksi havaintopaikkaa Kyyjärvestä
 (Lintuselän syvänne ja järven eteläosa). 

 Järvihavaintopaikoilta määritetään sivun 19 muuttujien lisäksi myös happi- ja
 klorofylli-arvot. Happinäytteitä lukuunottamatta näytteet otetaan 0.1 metristä.
 Happinäytteiden ottosyvyydet ovat 0.1, 5, 7, 10 sekä 0.2 - 0.5 metriä pohjan yläpuolelta.

 Suunnitellun tuotantoalueen reuna on lähimmillä arviolta n. 1,5 km:n etäisyydellä
 Kyyjärvestä. Pölyn kulkeutuminen tänne tuotannon aikana saattaa olla mahdollista.
 Tuotannon aikaiseen seurantaan tulee ottaa pölyn osalta Mäntyselän läntisin ranta
 Kyyjärven pohjoisosassa. 

 Sedimenttitutkimus

 Erilaiset sedimenttivaikutukset on havaittu monien turvatuotantoalueiden purkuvesien
 ongelmakysymyksiksi. Kyyjärven Lintuselän syvänne (Kyyjärvi 2) on Nopolanjoen ja
 suunnitellun hankealueen keskeinen sedimentoitumisallas. Alue sijaitsee myös Kyyjärven
 kuntataajaman välittömässä läheisyydessä. Edellä mainittujen seikkojen vuoksi mainitulla
 alueella tulisi toteuttaa sedimenttitutkimus, johon Peuralamminnevan mahdollisia
 sedimenttivaikutuksia voitaisiin myöhemmin verrata. Sedimenttitutkimuksen
 yksityiskohtainen sisältö tulisi harkita yhdessä viranomaisten kanssa. 

 6.3.2 Vaikutukset pohjaveteen ja hydrologisiin oloihin

 Hankkeella ei ole vaikutusta taajamien tai haja-astuksen yhteisvedenhankinnalle. Hankkeen
 vaikutukset yksityisiin kaivoihin sisältyvät arviointiohjelmaan. Veden määrän ohella tulee
 seurata myös hankkeen mahdollisia vaikutuksia veden laatuun.

 Kalojen käyttökelpoisuus

 Selvitetään, ovatko Nopolanjoessa, Kyyjärven keski (Nopolanjoen suualue)- ja
 eteläosassa elävät kalat elohopean ja maun puolesta syömäkelpoiset. Hankitaan
 tilastollisesti riittävä näyteaineisto näiltä kolmelta alueelta. Elohopeamääritykset tehdään
 hauista. Absoluuttisten arvojen lisäksi määritetään myös aluekohtainen keskiarvo 1 kg:n
 "vakiohauelle". Makutestejä varten hankitaan heinä-elokuussa pohjaeläinravintoa
 käyttäviä särkikaloja.

 Kalastustiedustelu

 Hankealueella tehdään kattava kalastustiedustelu, johon sisällytetään mukaan myös
 Kyyjärven keski- ja eteläosa. Erityishuomio tulee kiinnittää tiedustelujoukon
 tilastolliseen edustavuuteen ja luotettavuuteen. Tiedustelulla tulisi selvittää
 vesialuekohtaisesti kalastavien ruokakuntien määrä, kala- ja rapusaalis, pyydysmäärät,
 mahdolliset muutokset kalojen lisääntymisalueissa ja kalastusta haittaavat tekijät.
 Tiedustelun pääpaino on selvittää kalansaaliissa ja sen laadussa sekä pyydysten
 limoittumisessa mahdollisesti tapahtuneet muutokset.

 6.3.4 Vaikutukset kasvillisuuteen

 Kultakin ilmakuvasta rajatulta kuviolta tulee selvittää maastossa kaikki suotyypit sekä
 kivennäismaa-alueilla kasvillisuustyypit. Kuvioilta inventoidaan kasvilajisto (putkilokasvit ja
 sammalet sekä huomionarvoisten lajien runsaudet). Selvitysalueeseen on rajattava myös
 suolla olevat kivennäismaasaarekkeet sekä suon laitaosat myös sillä tuotantoalueen
 ulkopuoleisella alueella, johon turvetuotannon vaikutukset ulottuvat. Kartoituksessa on
 otettava huomioon harvinaiset, alueellisesti uhanalaiset, valtakunnallisesti uhanalaiset sekä
 EU:n luontodirektiivin mukaiset lajit ja luontotyypit.

 Arvioitaessa vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen on otettava huomioon alueellisuus ja
 paikallisuus eli mm. turvetuotantoalueiden ja luonnontilaisten alueiden suhde
 paikkakunnalla. Lisäksi on selvitettävä suon luonnonsuojelullinen arvo kyseisellä
 kasvillisuusvyöhykkeellä, koko Suomessa sekä laajemmin EU:n alueella.

 6.3.5 Vaikutukset linnustoon

 Arviointimenetelmien osalta on syytä tehdä seuraavat muutokset ja tarkennukset: -
 Metsäsaarekkeiden inventoinnissa käytetään kartoituslaskentaa (tarkempi kuin
 pistelaskenta. - Peuralammen ja Heinuanjärven osalta käytetään pistelaskennan tukena
 kartoitus- laskentaa.

 6.3.6. Vaikutukset muuhun eläimistöön

 Selvitysalueella esiintyvistä luonnontilaisista tai luonnontilaisen kaltaisista metsäalueista (mm.
 osa suolla olevista saarekkeista) on syytä kartoittaa kääpä- ja hyönteislajistoa. Jos
 ajatellaan hyönteisistä pelkästään perhosten kuvaavan riittävällä tarkkuudella suon
 merkitystä luonnon monimuotoisuudelle, kuten ohjelmassa (s.23) on todettu, niin silloin ei
 voida katsoa yleispiirteisen perhosselvityksen riittävän, vaan sen tulisi olla kattava.

 Mielellään myös kovakuoriaislajistoa tulisi selvittää. Kovakuoriaisista on riittävä
 yleispiirteinenkin selvitys, lukuunottamatta metsäsaarekkeita, joissa sen tulisi olla kattava.
 Suo-osilla on vesikovakuoriaislajiston selvittäminen arvioitavissa kohtuulliseksi ja
 olennaiseksi lisäksi perhoslajiston selvittämiseen.

 6.5. Vaikutukset virkistykäyttöön ja opetukseen

 Vaikutuksia vesistön virkistyskäyttöön tulee käsitellä. Asiaa tulee tarkastella myös
 Kyyjärven kesäasukkaan, asutuksen, uimisen ja muun järvellä ja sen tuntumassa
 liikkumisen kannalta.

 6.6. Vaikutukset talouteen ja elinkeinoihin

 Luonnontalouden merkitystä tulisi myös käsitellä kuten marjastus, metsästys.

 6.7. Sosiaaliset vaikutukset sekä vaikutukset em. tekijöiden keskinäisiin
 suhteisiin

 Kannattaisi harkita otoksen laajentamista Peuralinnaa laajemmalle alueelle.

 10 TIIVISTELMÄ

 Kuten s. 28 on todettu Peuralamminneva on laajojen ojittamattomien suoalueiden ja
 maisemallisen merkityksen vuoksi paikallisesti merkittävä metsästys- ja marjastuskohde,
 mutta lisäksi se on laaja-alainen luonnontilainen suokokonaisuus, jolla on oma paikallista
 laajempi itseisarvonsa.

     

 Ympäristökeskuksen johtaja Risto Palokangas

     

 Ylitarkastaja Esa Mikkonen

 Jakelu:

 VAPO Oy Energia, Länsi-Suomen yksikkö:

 Lausunto sekä 
 Liite 1. Kopiot kirjallisina annetuista lausunnoista 
 Suoritemaksu 15.000 mk (Ympäristöministeriön päätös alueellisen
 ympäristökeskuksen maksullisista suoritteista 240/95)

 Lausunto tiedoksi:

 Lausunnonantajat
 Itä-Suomen ympäristölupavirasto 
 Kyyjärven kirjasto 
 Ympäristöministeriö 
 Suomen ympäristökeskus (+2 kpl arviointiohjelmia)
 Alueelliset ympäristökeskukset 
 Keski-Suomen ympäristökeskuksen yksiköt