Päiväys
Datum	

Dnro
Dnr	
	
	1.7.2005	KSU-2004-R-14/53	
	
Jyväskylän Energia Oy
PL 4, 40101 Jyväskylä

Viite / Hänvisning	
Jyväskylän voimalaitoshanke	

Asia  / Ärende	
LAUSUNTO YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUKSESTA	

HANKETIEDOT JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY

Jyväskylän Energia Oy on lähettänyt 6.5.2005 ympäristökeskukselle ympäristövaikutusten arviointiselostuksen Jyväskylän voimalaitoshankkeesta julkista kuulemista ja lausuntoa varten. Keski-Suomen ympäristökeskus toimii arviointimenettelyn yhteysviranomaisena ympäristövaikutusten arviointimenettelystä säädetyn lain mukaisesti (laki 468/94 ja 267/99). Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vireille tulon peruste oli YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 7) energian tuotanto: kattila- ja voimalaitokset, joiden suurin polttoaineteho on vähintään 300 megawattia. Jyväskylän voimalaitoksen kaavailtu teho on 480 megawattia.

Nyt tarkasteltava ympäristövaikutusten arviointiselostus on asiakirja, jossa hankkeesta vastaava selvittää hankkeen ja sen vaihtoehtojen ympäristövaikutukset arviointiohjelman, siitä esitettyjen lausuntojen ja mielipiteiden sekä yhteysviranomaisen arviointiohjelmasta antaman lausunnon pohjalta. Hankkeen toteuttamisen edellytyksenä YVA- menettelyn päätyttyä on ennen kaikkea ympäristönsuojelulain  (86/2000) mukaisen ympäristöluvan saaminen Itä-Suomen ympäristölupavirastolta. Ympäristövaikutusten arviointityön on tehnyt Enprima Oy, Vantaalta, os. PL 61, 01601 Vantaa.

Laitoksen polttoaine on turve ja puu. Laitoksen sijoituspaikkoina on tutkittu Jyväskylän Keljonlahtea ja Rauhalahden voimalaitosaluetta. Suunniteltu laitos tuottaa yhteistuotantona kaukolämpöä ja sähköä, mutta myös kaukolämmön tuotannosta riippumattoman lauhdesähkön tuottamismahdollisuus on selvitetty. Laitoksen kattilatehoksi on kaavailtu noin 480 megawattia. Vertailuvaihtoehtona tarkastellaan hankkeen toteuttamatta jättämistä (nk. 0 –vaihtoehto), jolloin tarvittava energia tuotetaan aluksi nykyisillä kattiloilla öljyn käyttöä kasvattamalla ja myöhemmin öljykattiloita lisäämällä ja rakentamalla mahdollisesti Rauhalahden voimalaitokselle lämmön talteenottopesuri.

ARVIONTISELOSTUKSESTAA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN

Arviointiselostus oli nähtävänä mielipiteiden ja lausuntojen esittämistä varten  10.5. – 8.6.2005 seuraavissa paikoissa:

Jyväskylän Energia Oy, Vesangantie 5
Jyväskylän kaupungintalo, Vapaudenkatu 32
Jyväskylän kaupungin ympäristövirasto, Eeronkatu 10
Keski-Suomen ympäristökeskus, Ailakinkatu 17
Jyväskylän pääkirjasto, Vapaudenkatu 39-41
Keljonkankaan kirjasto, Neulastie 4

Selostus oli nähtävissä myös Internet- osoitteessa www.jenergia.fi.  Arviointiselostusta koskeva kuulutus julkaistiin sanomalehti Keskisuomalaisessa 9.5.2005. Hanketta ja sen ympäristövaikutusten arviointia esiteltiin yleisölle 12.5.2005 klo 18 Keljonkankaan koululla sekä 18.5. klo 18 Viherlandian Viherniekassa. Osallistuminen yleisötilaisuuksiin oli vilkasta. Keljonkaan tilaisuuteen osallistui n. 80 henkeä ja Viherlandian tilaisuuteen 40. Kuulemisessa saatiin 33 lausuntoa ja mielipidettä.

Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä

Yhteenvedossa on käytetty suoria lainauksia lausunnoista mielipiteistä käyttämättä
lainausmerkkejä. Tähän on päädytty monen kannanoton kohdalla, koska asian sisältö tulee näin mahdollisimman selvästi ja lyhyesti esille. Joissakin lausunnoissa on kuitenkin osoitettu lainausmerkein ja kursiivilla, kun on alkuperäistä lausuntoa noudatellen poimittu kohtia YVA-selostuksesta.

Veli-Juhani Aho

YVA-selvityksessä on kirjoitettu, että Keljonlahden vaihtoehdossa voimalaitos sijoitettaisiin kaupungin nykyisen halkovaraston ympäristöön. Kaupungillahan ei ole ollut halkovarastoa yli kahteen vuoteen, vaan ko. paikalla toimii yksityinen yrittäjä. Olisi kai syytä korjata tiedot oikeiksi?

Tarja Etelälahti, Jyväskylä

Keljonlahden vaihtoehtoa käsiteltäessä on huomioitava alueen erityinen pinnanmuoto. Alueella on jyrkät kalliot. Voimalaitos sijoittuisi lahteen ja asuinrakennukset ovat kallioiden päällä, kutakuinkin tulevan piipun korkeudella. Lähimmät asunnot ovat noin kilometrin päässä. Asukkaiden asumisviihtyvyys ja terveysvaikutukset tulee selvittää. YVA ei selvittänyt näitä ollenkaan.

Jos voimalaitos rakennetaan Keljonlahteen, tulee selvittää lisääntyvän liikenteen, liikennejärjestelyjen sekä sähkölinjojen rakentamisen vaikutus asukkaisiin ja luontoon. Alueelle on kaavoitettu ja rakennetaan toimistorakennuksia ja uutta asuinaluetta, joiden asukkaille tulisi myös kertoa voimalaitoksen vaikutuksista. Vaikutukset pohjavesialueeseen tulisi selvittää paremmin. Lisäksi tulee selvittää, ettei Neste Oy:n polttoainevarastoista aiheudu vaaraa alueen ympäristölle ja ihmisille, jos rakentaminen alkaa.

Halssilan asukasyhdistys ry

Selvityksessä ei Rauhalahti –vaihtoehdon kohdissa riittävästi ja selvästi esitetä uuden ja vanhan laitoksen yhteistä vaikutusta ympäristöön. Esimerkiksi melutaulukoissa Rauhalahden kahden voimalan aiheuttama melu on 450 metrin päässä 37 dB (A) ja Keljonlahdessa yhden laitoksen melu olisi suurempi 39 dB (A).  Molemmissa on melun hajaantuminen ympyräoletteisena. Maisemasovitteen kuvat eivät anna todellista kuvaa kahden voimalan maisemahaitasta, joka olisi koko Jyväskylän nähtävissä. Keljonlahdella maisemahaitat näkyvät vain järvelle päin.

Selvityksessä mainitaan virheellisesti, ettei Rauhalahden voimalaitoksen läheisyydessä olisi kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kohteita. Vajaan kilometrin päässä nimittäin sijaitsee yksi Jyväskylän alueen vanhimmista taloista, Rauhalahden talo, jonka vanhimmat osat ovat 1700-luvulta. Epätarkkuutta on myös asuntojen määrästä ja Väinölän alueella tapahtuvasta asuntorakentamisesta. Noin kilometrin päähän voimalasta on valmistumassa uusi päiväkoti/koulu ja runsaasti rivi- ja omakotitaloja. Lisäksi läheinen Aittovuoren alue on noin 15 000 asukkaan yhteinen virkistysalue. Aittovuoren laki on jo nyt saastelaskeuma-aluetta. Seurantaa olisi tarkennettava, jotta voidaan tehdä päätelmiä jatkoa ajatellen.

Lisääntyvä rekkaliikenne Rauhalahden alueella tukkisi Kuokkalantien ja Valmetintien liittymät. Tiestölle olisi siis tehtävä laajahko liittymämuutos. Rauhalahti –vaihtoehdossa ei ole valmiina käyttökelpoista rautatieliikenneyhteyttä eikä mahdollisuutta vesitiekuljetuksiin kuten Keljonlahdella. Keljonlahdelta on myös lyhyt matka kuljettaa sieltä tuleva tuhka Mustankorkean kaatopaikalle. Keljonlahden pohjavesialueen pilaantumisriski on tuotu korostetusti esille, mutta vedenottamoa saadaan tuskin pitkään aikaan käyttöön trikloorieteenisaastumisen takia.

Rauhalahden tontti on liian ahdas uudelle laitokselle. Kammin rakennus jäisi uuden voimalan alle ja Hilarius Hiiren maan toiminta vaarantuisi. Keljonlahdella sitä vastoin olisi tyhjää maata voimalaitokselle. Rauhalahden voimalaitoksessa on tehty selvityksiä, joilla energiantuotantoa voidaan lisätä ilman mittavaa laitosta, jonka aika tulisi sitten myöhemmin. Mustakorkean kaatopaikka täyttyy vähitellen. Jos osa jätteestä poltettaisiin, nykyinen kaatopaikka riittäisi vielä pitkään. Jätteenpolttolaitokselle nykyinen tontti vielä riittäisi. 0-vaihtoehdon selvitystä olisikin laajennettava ja YVA-selostusta olisi arvioitava yhdessä maaliskuussa 2003 tehdyn Rauhalahden voimalaitoksen jätteenpolttolaitoksesta tehdyn YVA:n kanssa.

Huoltovarmuuskeskus

Huoltovarmuuskeskuksella on öljytuotteiden varmuusvarasto Jyväskylän Keljonlahdessa. Öljy varastoidaan ns. vuoraamattomissa maanalaisissa kalliosäiliöissä vakiovesipatjan päällä. Keljonlahden voimalaitosvaihtoehdon toteuttaminen edellyttää mittavia kalliomassojen räjäytystöitä nykyisen kalliovaraston välittömässä läheisyydessä. Huoltovarmuuskeskuksen käsityksen mukaan hankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostukseen tulisi sisältyä edes maininta tarvittavista em. räjäytystöihin liittyvistä mm. ympäristövaikutusten arviointitoimista, jotka ovat välttämättömiä ennen varsinaisten rakennustöiden aloittamista. Myös kalliovaraston mahdollisen "toisiokäytön" (lämpöakku, tuhkavarasto ym.) ympäristövaikutuksia voitaisiin arvioida.

Ilmailulaitos

Ilmailulaitoksella ei ole Jyväskylän voimalaitoshankkeeseen mitään huomautettavaa.

Jyväskylän kaupunki

Voimalaitoksen YVA-selostuksessa on perusteellisesti käsitelty voimalaitoksen vaihtoehtojen vaikutuksia ympäristöön. Kaupunginhallitus ei ota kantaa sijoituspaikkaan.

Keljonlahden vaihtoehto sijaitsee pohjavesialueella. Jos päädytään tähän vaihtoehtoon, on ympäristöluvan käsittelyn yhteydessä syytä selvittää pohjaveden suojaustoimenpiteiden, louhintojen ja maanrakennustöiden vaikutukset hydrologiaan. Varsinkin Keljonlahden vaihtoehdossa tarvitaan lisäselvityksiä liikenteestä ja liikennevaikutusten arvioinnin täydentämistä. Kaupungin mielestä on kuitenkin riittävää, että molemmissa vaihtoehdoissa tarvittavat selvitykset ja arvioinnit tehdään asemakaavamuutoksen, ympäristöluvan hakemisen ja rakentamisen yhteydessä. Museovirasto on antanut kaupungille lausunnon, jonka mukaan Keljonlahden alueelle ei tarvitse tehdä arkeologista inventointia. 

Jyväskylän maalaiskunta

Ympäristönsuojelupäällikön ehdotus: 
YVA-selvitys on laadittu riittävän perusteellisesti huomioon ottaen YVA-laissa ja –asetuksessa mainitut näkökohdat kuten vaikutukset ihmisen terveyteen ja elinoloihin sekä maaperään, vesiin, luontoon ja maisemaan. YVA-selvityksen perusteella kaikki vaihtoehdot ovat toteuttamiskelpoisia tietyin rajoituksin. Aktiivisen energiapolitiikan vaihtoehtoja ovat sekä Keljonlahti että Rauhalahti. Keski-Suomen energiaomavaraisuus kasvaa ja luodaan uusia työpaikkoja. 

Selvityksen perusteella merkittävimmät ympäristövaikutukset kohdistuvat Keljonlahden vaihtoehtoon. Merkittävimpiä vaikutuksia ovat maisemallinen haitta, uuden maa-alueen käyttäminen voimalaitoskäyttöön, uuden sähkölinjan rakentaminen ja pohjavesialueeseen liittyvät riskitekijät. Selvityksen perusteella taloudellisesti, toiminnallisesti ja ympäristövaikutusten kannalta toteuttamiskelpoisin vaihtoehto on Rauhalahti.

Ehdotus hyväksyttiin kunnanhallituksessa. Kaksi henkilöä kuitenkin jätti asiasta eriävän mielipiteen, jonka mukaan hanketta ei tulisi toteuttaa Rauhalahteen. Hanke ko. paikkaan aiheuttaa lähistöllä ympäristöhaittoja mm. lisääntyvän liikenteen myötä.

Marjut Kaistinen, Jyväskylä

Suurvoimala on rakennettava mielestäni Rauhalahteen, jos sellainen tarvitaan. Keljonlahden vaihtoehdossa on kyseessä I-luokan pohjavesialue, jonka väliaikainenkin pilaaminen on kielletty laissa. Keljonlahden maantieyhteydet ovat huonot ja vaativat merkittäviä muutoksia. Myös uutta voimalinjaa pitää rakentaa. Päijänteen käyttömahdollisuudet virkistysalueena heikkenevät merkittävästi, ja maisema ja ympäristö muuttuvat huonompaan suuntaan. Voimalaitoksella on myös negatiiviset vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen.

Keljon kalastuskunta

YVA-selostuksessa ei ole tarpeellisessa määrin konkretisoitu niitä toimia, joilla pohjaveden pilaaminen tai heikentäminen saadaan VE 1:ssä estetyksi tai minimoiduksi laitoksen rakentamisen ja käytön aikana. Rakentamisaikaisten louhintatöiden vaikutukset kallioperään ovat raportin mukaan mittavat ja lopulliset vaikutukset näyttävät jäävän arvailujen varaan. Ympäristönsuojelulaki kieltää aiheuttamasta edes vaaraa pohjavedelle. Huomattavan suuren laitoksen rakentaminen Keljonlahdelle ei voi olla aiheuttamatta haittaa pohjavesialueelle, joten tarvitaan vaativia suojaustoimenpiteitä. Sen sijaan Rauhalahden vaihtoehtoon ei liity erityisiä uusia ympäristövaikutuksia.

Jäähdytysvedet pitävät Keljonlahden sulana laitoksen edustalta jopa Sippulanniemeen saakka, mikä tulee estämään tai hankaloittamaan lahden talviaikaista virkistyskäyttöä ja pääsyä suurille selille. Selostuksessa ei ole myöskään riittävästi tarkasteltu toimien vaikutusta kalakantoihin ja järven ekologiaan. Hankkeella on myös laajalle ulottuvia immissiovaikutuksia.

Hyvältä arviointiselostukselta edellytetään, että sijoituspaikkavaihtoehtoja punnitaan aidosti ja realistisesti. On syntynyt käsitys, että Jyväskylän Energia Oy:llä on jo alun perin ollut vankka näkemys Keljonlahti –vaihtoehdon paremmuudesta. Ympäristökeskuksen on yhteysviranomaisen lausunnossaan arvioitava menettelyn ja selostuksen riittävyyttä ja vaikuttavuutta sekä tarvittaessa vaadittava lisäselvityksiä. Keljon kalastuskunnan arvion mukaan Rauhalahtea on pidettävä YVA-selostuksen perusteella ympäristösyistä Keljonlahtea sopivampana uuden voimalaitoksen sijoituspaikkana.

Keljonkankaan asukasyhdistys

YVA-selostus osoittaa, että Keljonkangas ei sovellu suurvoimalan sijoituspaikaksi. YVA-selostuksen tiivistelmässä Rauhanlahti ja Keljonkangas on asetettu vaihtoehtoisiksi sijoituspaikoiksi, vaikka tutkimuksen tehneet konsultit toteavat täysin päinvastaista kaikissa avainkysymyksissä. Keljonkankaalle suunniteltu voimala sijaitsisi pohjavesialueella, jota koskee ympäristönsuojelulain mukainen pilaamiskielto. Ympäristönsuojelulaki ei salli edes tilapäistä rakentamisen aikaista häiriötä ykkösluokan pohjavesialueelle. Suurvoimalaan liittyy perustellusti vaara Pekonniemen pohjaveden täyspilaantumisesta jo rakentamisen aikana (mm. mittavat louhinnat). Rauhalahdella sen sijaan vastaavaa vedenhankinta-aluetta ei ole.

Keljonlahden vaihtoehdon edellytyksenä on alueen tieverkoston parantaminen, sillä raskas ajoneuvoliikenne tulee lisääntymään merkittävästi. Suurista liikennemäärät aiheuttavat meluhaittaa ja "liikenne satamaan johtavilla teillä saattaa vaikeutua". Rauhalahden alueesta sitä vastoin todetaan selostuksessa, että  "vaikutusalue myös liikenteellisesti rajoittuu suppealle alueelle. Ajoreitit voimalaitokselle ja sieltä pois säilyvät nykyisen kaltaisina."

Keljonlahdelle olisi myös rakennettava 110 kV:n voimajohto. Voimajohdon reitti kulkisi osittain pohjaveden muodostumisalueella. Rauhalahdella suuria muutoksia sähköverkkoon ei tarvitsisi tehdä. Virkistyskäytön suhteen Keljonlahden alueen merkitys on kasvamassa. Selostuksessa todetaan, että "talvella proomukuljetuksia varten olisi oltava väylä, joka haittaisi liikkumista jäällä". Jäähdytysveden muodostama sula alue saattaisi yltää jopa viiden kilometrin päähän purkupaikasta. Liikkuminen Pohjois-Päijänteellä Keljonlahdella olisi talvisin voimalan vuoksi mahdotonta, kun taas Rauhalahdesta lauhdevedet eivät aiheuttaisi juuri mitään muutosta vaarallisen ohuen jään karttaan.

YVA-selostuksen mukaan Keljonlahden vaihtoehdossa "maisemallinen vaikutus on merkittävä kauko- ja lähimaisemassa, sillä voimalaitos muuttaa oleellisesti alueen ilmettä". Alueen luonteen muuttumisen ja lisääntyvän liikenteen koetaan vaikuttavan lähialueen viihtyvyyteen. Rauhalahden vaihtoehdossa "voimalaitos sijoitetaan nykyisen voimalaitoksen yhteyteen ja teollisuusmainen alue laajenee. Maisemallinen vaikutus on vähäisempi kuin Keljonlahden vaihtoehdossa."

Eri yhteyksissä on tullut selväksi, että selkeä enemmistö Keljonkankaan asukkaista ja asukasyhdistyksemme jäsenkunnasta vastustaa perustellusti Keljonlahden rannan sallimista voimalatoiminnalle. Julkisissa esittelytilaisuuksissa on ollut parhaimmillaan parisen sataa asukasta läsnä. Haluamme rohkaista viranomaisia ja suunnittelijoita alueen kaavoittamiseen asumiselle ja yrittäjyydelle, ei suurvoimalan tai suurteollisuuden tarpeisiin. Seutukaavassa alueelle on kaavoitettu satamatoimintoja, jollaisena suunniteltua voimalaa ei voi pitää.

Keljonlahden ja Rauhalahden erot sijoituspaikkana tulee kirjata YVA-selostuksen tiivistelmään johdonmukaisesti. Rauhalahden johdon mukaan YVA-konsultit eivät edes käyneet Rauhalahdessa työnsä aikana tutkimassa uuden voimalan sijoittumista ympäristöön. Tiivistelmässä painottuu tilakysymys, vaikka yleisötilaisuuksissakin todettiin, että Rauhalahdessa on tilaa merkittävillekin laajennuksille. Suurvoimalan kiirehtimiseksi on käytetty kestämättömiä perusteluja, ja nyt kulut ja haitat saattavat muodostua suuriksi sekä kuntalaisille että yhteiskunnalle.

Keski-Suomen liitto

YVA-menettely on kuvauksen mukaan toteutettu tähän mennessä asianmukaisesti eikä siihen ole huomauttamista. Keski-Suomen liitto pitää molempia päävaihtoehtoja kaavoituksen sekä energia-alan aiesopimuksen mukaisina ja mahdollisina Jyväskylän alueen voimalaratkaisuina. Voimalan toteuttaminen nostaisi liiton tavoitteiden mukaisesti maakunnan energiaomavaraisuutta. Hanke lisää olennaisesti kaukolämmön ja sähkön tuotantoa maakunnan omilla polttoaineilla ja korvaa öljyä energian lähteenä. Liitto ei pidä realistisena eikä tavoiteltavana kuvattua 0-vaihtoehtoa, sillä se ei olisi kestävän kehityksen mukaista ja lisäisi öljyn ja/tai kivihiilen  käyttöä. Noin 15 vuoden kuluttua 0-vaihtoehto edellyttäisi Rauhalahden mittavaa uudistamista.

Rauhalahden alue on seutukaavassa varattu voimalaitoksen käyttöön ja saatujen suullisten arvioiden mukaisesti sijoittaminen nykyiselle voimalaitostontille onnistuu. Keljonlahden alue on seutukaavassa osoitettu sataman ja satamaan liittyvien terminaalitoimintojen käyttöön. Voimalaitos katkaisisi asukkaiden suoran yhteyden Päijänteelle, mutta vaikutus ei eroa olennaisesti satamatoiminnoista. Keljonlahdella voimalan tieyhteyksien toteuttaminen vaatisi Rauhalahtea selvästi enemmän järjestelytoimia, mutta ei kuitenkaan olisi teknisesti tai ympäristöllisesti erityisen vaikeaa. Keljonlahden alueella on pohjaveden muodostumisalue ja vedenottamo, joka on aikaisempien päästöjen takia suljettu. Voimalaitoksella ei ole erityisen suurta merkitystä pohjaveden muodostumiseen, mikäli asianmukaiset suojaustoimet suoritetaan.

Melu-, vesistö-, terveysvaikutuksien sekä liikenteen aiheuttamien vaikutusten ja maisemavaikutusten osalta vaihtoehtojen välillä ei ole suurta eroa. Vaikka Keljonlahti on vähemmän rakennettu, sen suojaisa sijainti vähentää voimalan maisemavaikutuksia. Hankkeilla ei myöskään ole suurta merkitystä kasvillisuuteen, eläimistöön ja suojelukohteisiin. Kestävän kehityksen kannalta vaihtoehdoilla ei ole keskinäistä eroa.

Keski-Suomen museo

Keski-Suomen museo pitää voimalaitoshanketta osittain positiivisen, osittain kyseenalaisena, jos sijaintipaikaksi valikoituu Keljonlahti. Maaseutukuntien luonnonvarojen hyödyntäminen energiantuotantoon on kestävän työpaikkakehityksen ja aluerakenteen kannalta tärkeää, mutta se ei saisi aiheuttaa väestön asumis-, virkistys- ja elinoloihin oleellisia, pitkäkestoisia haittavaikutuksia. Rauhalahden alueelle rakennettava voimala sijoittuisi entiselle voimala-alueelle, jonka liikenneväylät, tuotantolaitos sekä käsittelyalueet ovat olemassa ja kunnostettavissa. Moottori- ja rautatietä voidaan kenties uudistaa teollisuuden tarpeita ajatellen. Haitat vesistöalueeseen pystytään minimoimaan eikä hankkeesta tuntuisi aiheutuvan lähiympäristön asutukselle olennaista muutosta.

Keljonlahdelle rakennettava voimala sijoittuisi Päijänteen virkistyskäytön kannalta maisemallisesti herkälle alueelle, jonka liikenneväylät ja rakennuspaikka käsittelyalueineen jouduttaisiin rakentamaan kokonaan uudelleen. Liikenneväylät jouduttaisiin laajentamaan pääasiassa omakotitaloalueelle, jossa on myös suojeltuja historiallisia rakennuksia. Rakennuspaikalle johtava teollisuusraide pitäisi liittää paremmin osaksi muuta rataverkkoa, mikä puolestaan lisäisi liikennemelua ja paineita rakennetun ympäristön muutoksiin. Maankäytön painetta alueella on jo muutenkin maantieliikenteen ja kaupan suuryksikköjen takia.

Keljonlahden voimalaitosalueen läheisyydessä sijaitsevalla Häkkisen kuntoutuskeskuksen pihapiirillä on maakunnallista sosiaalihistoriallista, rakennushistoriallista ja maisemallista merkitystä, joka tulee turvata kaavallisin ratkaisuin. Rakennettuna alueena Rauhalahti soveltuu paremmin Jyväskylän voimalaitoshankkeen toteuttamispaikaksi.

Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

Keski-Suomen TE-keskus pitää tärkeänä, että Jyväskylän energiantuotannossa nojataan maakunnan omien energiavarojen hyödyntämiseen. YVA-selostuksen tarkastelussa ei kuitenkaan ole ollut mukana vaihtoehtoja, joissa laitos rakennettaisiin ranta-alueen ulkopuolelle, vaikka se olisi teknisesti ja taloudellisesti mahdollista. Raportista ei käy selville, millä perustein nykyisiin vaihtoehtoihin on päädytty. Myös voimalaitoksen vaikutukset on käsitelty suhteellisen pintapuolisesti. Hankkeen suuruuteen verrattuna arviointi on tehty nopealla aikataululla, mikä näkyy etenkin sosiaalisten vaikutusten vaatimattomana käsittelynä. Alueidenkäytön tarkastelussa on todettu olemassa oleva tilanne ilman tulevaisuuden tarpeiden ja mahdollisuuksien arviointia, mikä heijastuu etenkin Keljonlahden vaihtoehdon käsittelyyn.

Raportissa ei oteta kantaa sijoituspaikkojen paremmuuteen, vaikka selvästi suurin osa tarkastelukriteereistä puoltaa voimalaitoksen sijoittamista Rauhalahteen. TE-keskuksen näkemyksen mukaan Keljonlahden vaihtoehdon suurin ongelma on alueidenkäytöllinen. Jyväskylä tarvitsee korkeatasoisia ranta-alueita tulevaisuuden asuinrakentamiseen. Voimalaitoksen rakentaminen alueelle vaikuttaisi rajoittavasti Jyväskylän kannalta keskeisiin kilpailukykytekijöihin asumisessa ja virkistymisessä. Jyväskylän asukkaille on talviaikaan Keljonlahdelta turvallinen yhteys Päijänteelle, joka vaarantuisi voimalaitoksen toteutuessa. Keljonlahden virkistyskäytön voidaan arvioida vielä tulevaisuudessa kasvavan. Rauhalahden vaihtoehdossa tilanne säilyisi virkistysmahdollisuuksien osalta lähes nykyisellään.

Keljonlahti on Rauhalahtea huonompi sijoituspaikka myös kaavoituksen, liikennejärjestelyjen, liikennemelun, sosiaalisten vaikutusten ja maisematekijöiden kannalta. Sijainti I-luokan pohjavesialueella muodostaa Keljonlahdella huomattavan riskitekijän. Keljonlahden vaihtoehto edellyttää myös uuden voimajohtolinjan rakentamista asutulle seudulle. Keljonlahden ainoaksi vahvuudeksi jäävä mahdollisuus proomukuljetuksiin on sekin lähinnä teoreettinen vaihtoehto ja etenkin talviset proomukuljetuksia voidaan pitää täysin epärealistisina.

Sijoituspaikasta riippumatta jäähdytysvedet vaikuttavat Pohjois-Päijänteen kalatalouteen, jota ovat parantaneet hoitokalastushankkeet ja vesiensuojelutoimet. Ammattimaisen kalastuksen harjoittamismahdollisuudet ovat alueella nyt paremmat kuin vuosikausiin ja vapaa-ajan kalastus on aktiivista. Arviointiselostuksessa hankkeen vaikutuksia kalatalouteen käsitellään kuitenkin varsin yleisellä tasolla.

Kari ja Sari Koivisto, Jyväskylä

YVA-selvityksen ja sen tiivistelmän suuret eroavaisuudet johtavat lukijoita harhaan. Tiivistelmä vähättelee Keljolahden vaihtoehdon haittoja, mutta varsinainen selvitys osoittaa, ettei voimalaitosta tule rakentaa Keljonlahdelle. Voimalaitoksen rakentaminen Keljonlahdelle olisi vastoin ympäristönsuojelulakia, jonka mukaan ympäristön pilaantumista on yritettävä ehkäistä. Myöskään kaava ei salli voimalan rakentamista Keljonlahdelle. Alue olisi parempi kaavoittaa rantojen asuttamiseen. 

Pohjavesiä koskee ehdoton pilaamiskielto. Keljonlahden vaihtoehtoon liittyy tarpeettoman vaaran aiheuttaminen I-luokan pohjavesialueelle. Rakentamisenkin aikaiset pohjaveden ja vedenottamon suojauskysymykset tulee täysin selvittää. Kuka takaa, ettei öljyä, kemikaaleja tms. päädy missään tilanteessa maaperään tai pohjavesiin? Miten käsitellään jäte- ja jäähdytysvedet tai käynnistyspolttoaine? Miten pohjaveden pilaantuminen estetään esimerkiksi rakentamisen aikana tai häiriötilanteissa? Kuka on vastuussa, jos kemikaalien ym. varastoinnissa ilmenee ongelmia vaikkapa onnettomuustilanteissa? Millään ei voida ottaa huomioon kaikkia erityistilanteita. 

Myös liikennöintijärjestelyt tulee kunnolla selvittää. Kuljetukset sulautuvat pääväylien liikenteeseen, mutta entä pienemmät tiet? Miksei autokuljetusten osalta ole laskettu öljykuljetuksia (kohta 5.3.11.1)? Laskelmieni mukaan kuljetuksia menee alueella 3 min. välein. Liikenne satamaan johtavilla teillä todella vaikeutuu. Liikekeskittymän takia alueella on jo nykyisellään vaikea liikkua turvallisesti. Myös täysperävaunuyhdistelmien (tuhkan poisajo) meluhaitat ovat selvittämättä. Entä jäähdytyspuhaltimien melu, joka Keljolahdella kantautuisi kauemmas veden pintaa pitkin? Miten voidaan olettaa, että melun eteneminen järven suuntaan voidaan estää rakenteiden sijoittelulla? Rauhalahdessa on jo valmiiksi meluisaa. Eikö Keljonlahdella hajuhaittaa aiheudu edes ongelmatilanteissa? Miksei savukaasupäästöjen laskelmissa ole Keljonlahden nykytilaa?

Miten voidaan sanoa, että "muutos maisemakuvaan on hyvin vähäinen"? Muutokset vesiin, ilmaan, kasvillisuuteen ym. ovat vähintäänkin dramaattisia, koska alue on aivan eri tilassa nyt. Voimala ja siihen liittyvät rakenteet näkyvät hyvin ainakin veneestä, ehkä myös autosta ja junasta. Alueella sijaitsee myös uimaranta ja alueen järvimaisema tuhoutuisi. Lisäksi Keljonlahden vaihtoehdon merkittävät muutokset tiejärjestelyihin ja voimalinjan rakentaminen tulevat kalliiksi. Vaatiiko 110 kV:n linja esim. kevytkoneiden varoittamiseksi varoituspalloja, vilkkuvaloja tms.? Selvityksen mukaan "toiminta on mahdollista lopettaa siten, että alueelle ei jää pysyviä muutoksia ja haittoja." Miten tämä on mahdollista?

Ympäristökeskuksen kartoittamiin heikon jään alueisiin ei Rauhalahti tuo mitään uutta ongelmaa, kun taas Keljonlahden vaihtoehto vaarantaisi laajalti myös Pohjois-Päijänteen länsialueen virkistyskäyttöä. Selvityksessä kuitenkin väitetään, että "jäähdytysvesien purkamisella ei ole vaikutusta Keljonlahdella tapahtuvaan virkistyskäyttöön". Pääsyä Päijänteelle tultaisiin rajoittamaan Tikan ja Kinkomaan/Säynätsalon väliltä ohuen jään vuoksi. Proomukuljetukset estäisivät esim. hiihtämisen ja kalastuksen. Miksei ole selvitetty yksityiskohtia proomukuljetusten järjestämisestä?

Missään en ole huomannut selvitystä YVA:n laatineen tahon puolueettomuudesta, osaamisesta tai mahdollisesta vastuusta. Esim. kuvat eivät vaikuta puolueettomilta, sillä Keljonlahden voimala näyttää niissä pienemmältä. YVA:ssa on myös suotta otettu kantaa esim. Rauhalahden tontin kokoon, vaikka pitäisi keskittyä ympäristöasioihin. Selvitys ei ole puolueeton, sillä se tuntuu monessa kohtaa suosivan voimalaitoksen sijoittamista Keljonlahdelle, ikään kuin asia olisi jo päätetty. Keljonlahden ja Rauhalahden vaihtoehdot eivät ole ympäristövaikutusten kannalta yhtä toteuttamiskelpoisia.

Seppo Kuhmonen, Jyväskylä

Jyväskylän Energia Oy:n ja Jyväskylän Energiantuotanto Oy:n (JYT) muut kehityshankkeet on arvioitu ilmeisesti muissa yhteyksissä, ainakin jätteen energiahyötykäyttöhanke. Kuntalaisten kannalta olisi kohtuullista, että hankkeita käsiteltäisiin jollain tavalla yhdessä. Erillään tarkasteltuna kuntalaisille ei muodostu hankkeista riittävää ja puolueetonta kuvaa. Lämpökuorman kasvu on yhtenä perusteena uudelle suurvoimalahankkeelle. Viranomaisten tulee selvityttää voidaanko lämpökuorman kasvua enää käyttää hankkeen perusteluissa.

Selvityksessä ei mielestäni ole hankkeen tausta ja tarkoitus tulleet riittävän hyvin selville. Lauhdetuotannon suuri lisäys arveluttaa etenkin, kun sitä on perusteltu maakunnan sähköomavaraisuudella. Lauhdetuotanto turpeella tuotettuna lisää maakunnan hiilidioksidipäästöjä pahimmalla mahdollisella tavalla. Päästöjen päästöoikeuksien hinta ja luvitus on otettava huomioon, kun hankkeen YVA:sta päätetään.

Hanketta on perusteltu suurella kaukolämmön tarpeen kasvulla, joka saattaa kuitenkin olla myös ylimitoitettu. Hankkeen tarve tuntuu kyseenalaiselta, koska Rauhalahden voimalaitoksella on vielä paljon elinikää jäljellä ja sitä voidaan jatkaa erilaisin parannustoimenpitein. Esim. uusi biopolttoaineiden vastaanottolinja (2002) mahdollistaa biopolttoaineiden mittavan käytön. Rauhalahden energiatehokkuutta voitaisiin parantaa savukaasujen lämmöntalteenottopesurilla, jolloin vastattaisiin kaukolämmön kasvutarpeeseen. Ohjelmavaiheessa tämä luvattiin selvittää ja yhteysviranomaisen tulisi edelleen vaatia se selvitettäväksi. 

Koko selvityksen nollavaihtoehto on mielestäni kovin puutteellinen eikä sitä ole nostettu esiin tasapuolisesti muiden vaihtoehtojen rinnalle. Nollavaihtoehdoksi olisikin pitänyt asettaa jokin todellisempi vaihtoehto, kuten Rauhalahden nykyinen käyttö täydennettynä savukaasupesurilla ja esim. jätekattilalla. Ympäristöviranomaisen tulisikin vaatia selvitystä nollavaihtoehdosta, joka perustuu Rauhalahden voimalaitoksen modifiointiin ja joka ei lisää öljyn käyttöä kaukolämpötuotannossa.

Hankkeesta päätettäessä ei tulisi unohtaa, että nykyisessä laitoksessa ovat kaavoitus kunnossa ja infrastruktuuri olemassa. Laitos on toiminut hyvin osaavine henkilökuntineen. Biopolttoaineiden käytön lisäämiseksi on tehty mittavat parannukset. Päätös hankkeesta tehdään liian nopealla aikataululla, mikä vie pohjan eri tahojen kuulemiselta ja YVA:n riittävyyden punnitsemiselta. Selostus ei myöskään käsittele tasapuolisesti Keljonlahti-Rauhalahti vertailussa Rauhalahden lukuisia etuja ja toteutusvaihtoehtoja. Rauhalahden voimalaitos on pidetty hyvässä kunnossa eikä sen täysitehoiselle käytölle 10-15 vuotta eteenpäin ole teknistaloudellisia esteitä. Savukaasujen pesuri on yhtä hyvin toteutettavissa Rauhalahdessa ja se voitaisiin ottaa nopeammin käyttöön kuin Keljonlahdessa.

Hanke sitoo Jyväskylän Energia Oy:n turvesähkön tuotantoon, jolla on huimat riskit tulla kannattamattomaksi. Voidaanko Jyväskylässä tehdä päätöksiä, jotka eivät ole kestävän kehityksen mukaisia? Mielestäni lämmöntuotannosta on huolehdittava, mutta lämmöntuotannon yhteydessä saatavan sähkön osuus tulisi minimoida kasvattaen kaukolämmön suhteellista osuutta. Ostetaan markkinoilta kilpailutettua sähköä. Selvityksen useissa kohdissa viitataan JE:n suureen öljyriippuvuuteen, mutta siinä ei selvitetä, johtuuko tilanne kaukolämmön tuotannosta vai Savelan öljykattiloista. Öljy on uusiutumaton polttoaine eikä sen käyttäminen ole kestävän kehityksen mukaista, mutta sama pätee turpeeseenkin (pahimpana CO2 –päästöt).

Selvityksen mukaiset päästömäärät edellyttävät, että noin 1/3 polttoaineesta on puuta. On olemassa suuri riski, että tähän ei päästä, koska esim. puun hinta voi nousta kohtuuttomasti. Viranomaisen pitäisi vaatia YVA-selvitykseen luotettava selvitys puun osuuden täyttämisestä. Myös tuhkan käsittelystä on annettu liian positiivinen, epämääräinen kuva. Tuhkaa tulee nyt niin paljon, että siitä on esitettävä selvityksessä tarkempi läjityssuunnitelma. Myös arvioitaessa hankkeen vaihtoehtojen toteuttamiskelpoisuutta (sivu 114), on luvattu tehdä useita selvityksiä ennen ympäristölupahakemusta. Viranomaisen tulee edellyttää näiden selvitysten tekemistä ennen YVA-selvityksen päättymistä. Lisäksi tulee selvittää pyhäpäivien polttoainehuolto, jos rekat eivät saa ajaa silloin.

Jaana Leppänen, Muurame

Keljonlahden vaihtoehdossa voimalaitos sijoitettaisiin 'neitseelliselle' alueella, jossa ei ole maankäytön suunnittelussa varauduttu teollisuuden sijoittumiseen. Alue sijaitsee asumisen painopistealueella, jolloin voimalaitoksen aiheuttamat haitat korostuvat. Keljonlahden vaihtoehdossa korostuvat liikenteen haittojen, kuten melun ja pölyn lisääntyminen ja niistä seuraavat mahdolliset terveysvaikutukset. Asukkaat menettävät alueen tärkeimmän virkistysalueen ja maankäytöllisesti alue pirstoutuu. Hankkeesta aiheutuu I-luokan pohjavesialueen veden laadulle riskejä. Voimajohdon rakentaminen aiheuttaa kustannuksia ja merkittäviä maisemavaurioita sekä lähi- että kaukomaisemassa. 

Kokonaistaloudellinen tarkastelu ei ole riittävä. Onko aidosti tarkasteltu nykyisen voimalaitoskapasiteetin tehostamista (0-vaihtoehto)? Vaihtoehtojen vertailussa on vaikutukset asumisen viihtyvyyteen jätetty käytännössä huomioimatta. Tarkastelu painottaa teknisiä ja materiaalisia vaikutuksia. Ihmislähtöisyys YVA-tarkastelussa ontuu merkittävästi.

Luonto-Liiton Keski-Suomen piiri ry ja Suomen luonnonsuojeluliiton Keski-Suomen piiri ry

Mielestämme luontoseikat on sivuutettu pahasti voimalaitoshankkeen YVA-selostuksessa. Suhtaudumme kielteisesti voimalaitoshankkeeseen, jossa pääsääntöinen polttoaine olisi uusiutumaton luonnonvara, turve. Keski-Suomen jo pahoin hyväksikäytetty suoluonto tulisi entisestään kärsimään turpeenoton jatkuessa ja uusia turpeennostoalueita käyttöön otettaessa. Nämä toimenpiteet heikentävät elinympäristöä tuhansilta soilla eläviltä eliölajeilta, joista uhanalaisiksi on maassamme luokiteltu 123.

Turvetuotanto on suuri vesistön kuormittaja. Voimalaitoshankkeen toteutuminen merkitsisi turpeenoton lisääntymistä Keski-Suomessa ja lähialueilla. Tämä on vastoin EU:n vesipuitedirektiiviä sekä valtioneuvoston periaatepäätöstä (19.3.1998), jonka mukaan vesiensuojelun tavoitteena oli puolittaa ihmistoiminnan vesistövaikutukset vuoteen 2005 mennessä. Tämä tavoite ei toteutunut, ja Keski-Suomen osalta tavoitteesta joudutaan yhtä kauemmas, jos voimalaitoshanke toteutuu. Myös vaikutukset alkuperäisluontoon oli käsitelty hyvin puutteellisesti. Etenkin turpeenkäytön vaikutus alkuperäisluontoon ja eliölajistoon turpeennostoalueilla puuttui täysin. Selvitys turpeen voimalakäytön vaikutuksista suoluontoon on lisättävä YVA-selostukseen.

Keski-Suomen piirit kannattavat energiansäästöä, tehokasta energiansäästön kampanjointia sekä hintojen korottamista energiankulutusta laskevalle tasolle, jolloin uutta kapasiteettia ei enää tarvittaisi. Vaihtoehdoista vähiten huono on "nollavaihtoehto" (VE 0), mutta senkin toteutumisessa edellytämme, että suunnitelmat tehdään biopolttoaineille. Turpeen energiakäyttö tulisi korvata aidoilla uusiutuvilla energianlähteillä, kuten metsä- ja peltobiomassoilla.

Lutakon asukasyhdistys ry

Lutakon asukasyhdistys vastustaa Jyväskylän seudulle suunnitellun uuden suurvoimalan sijoittamista Rauhalahteen. Kuten YVA-selostuksessa todetaan, olisi Rauhalahteen rakennettavan uuden voimalaitoksen aiheuttama maisemahaitta merkittävä, josta on haittaa etenkin Lutakon asukkaille. Lisäksi Lutakon alue Paviljonkeineen on merkittävä Jyväskylän seudun käyntikortti, joten alueen ja sen maiseman edustavuudesta on huolehdittava aivan erityisesti. Jyväsjärvi on jyväskyläläisten virkistysalue, joka on jo kokenut kovia. Pelkäämme, että uuden suurvoimalan rakentaminen Rauhalahteen vaikuttaisi negatiivisesti Jyväsjärven kehitykseen esim. voimalan lauhdevesien ja tuhkantuotannon vuoksi. Lisäksi Rauhalahti sijaitsee keskellä tiheästi asuttuja alueita, joiden ilmanlaatuun voimalaitoksella saattaisi olla negatiivisia vaikutuksia. 

Mielestämme voimalaitoksen sijoittaminen Rauhalahteen on ristiriidassa alueen matkailullisen kehittämisen kanssa. Viherlandia ja Viherlaakso ovat kohteina sellaisia, ettei voimalaitoskompleksi kuulu niiden yhteyteen. Lisäksi uusi voimalaitos Rauhalahdessa estää näiden kohteiden jatkokehityksen esim. tilan puutteen takia. Alueella lisääntyvä liikenne myös vaikuttaisivat matkailulliseen miellyttävyyteen ja liikenneturvallisuuteen. Voimaloiden keskeytyksetön toiminta on yhteiskunnan toiminnan kannalta ensiarvoisen tärkeää. Mielestämme seudun voimalainfrastruktuuri olisi haavoittuvampi kriisitilanteissa (esim. tulipalo), jos molemmat suuret voimalaitokset sijaitsisivat samassa pisteessä. On siis turvallisuusriski sijoittaa toinenkin laitos Rauhalahteen.

Länsi-Suomen lääninhallitus, sosiaali- ja terveysosasto

Selostuksen mukaan Jyväskylän voimalaitoshankkeen YVA on hoidettu asianmukaisesti. Eri vaihtoehtoja on selvitetty kohtuullisen monipuolisesti, asiasta on järjestetty kuulemistilaisuuksia ja asiasta on tiedotettu monipuolisesti myös paikallisissa tiedotusvälineissä. Kasvavan energiatarpeen tyydyttämiseksi tarvittaneen Jyväskylässä lähitulevaisuudessa uusi voimalaitosyksikkö, joten 0-vaihtoehto ja öljyn käytön lisääminen on ympäristövaikutustenkin kannalta selvästi heikoin vaihtoehto.

Uuden voimalaitoksen rakentaminen nykyisen voimalaitoksen yhteyteen Rauhalahteen näyttää selostuksen mukaan aiheuttavan melko vähän ympäristövaikutuksia, joskin epäselväksi jää voimalaitoksen mahtuminen tontille. Hankkeen toteuttaminen Rauhalahdessa ei kuitenkaan edellytä kaavamuutosta eikä hankkeella ole erityisiä vaikutuksia kauko- ja lähimaisemaan. Liikennemäärä alueella tulee kasvamaan, mutta sijainti hyvien maantieyhteyksien varressa sekä mahdollisuus rautatiekuljetuksiin pienentävät liikenteen haittavaikutuksia. Tässä vaihtoehdossa ei ole myöskään tarvetta rakentaa voimajohtoa. Rakentamisen aikaisia vaikutuksia ympäristöön voi Rauhalahdessa olla, mutta vaikutukset eivät ole niin suuria kuin Keljonlahden vaihtoehdossa (esim. louhintojen laajuus).

Keljonlahden vaihtoehdossa mainitaan olevan negatiivisia vaikutuksia erityisesti kauko- ja lähimaisemaan. Iso voimalaitos Keljonlahden rantamaisemissa ja rakennettava voimajohto heikentäisivät alueen virkistyskäyttöä ja asumisviihtyvyyttä. Alueelle olisi rakennettava uusia liikennejärjestelyjä sekä uusi satama-alue, jos ylipäänsä vesikuljetuksia käytettäisiin polttoaineen kuljetuksessa. Rautatieyhteys alueelle on. Muuten Keljonlahden vaihtoehdon maankäytön suunnitelma ja liikennejärjestelyt ovat keskeneräisiä. Kyseisen mittaluokan liikennejärjestelyt asuinalueiden katuverkon läpi ei voi olla aiheuttamatta häiriöitä ja riskejä alueen asukkaille, erityisesti lapsille.

Keljonlahden voimalaitos saattaisi suojaustoimista huolimatta aiheuttaa riskejä osittain voimala-alueella olevalle pohjavesialueelle ja pohjavedenottamolle. Laitoksen sijoittuminen ja rakennusaikaiset huomattavatkin louhintatyöt eivät myöskään olisi linjassa ympäristölupia ajatellen (ns. varovaisuusperiaate). Voimalaitoksen lauhdevedet voivat heikentää talvisin jäätä purkuputken lähistöllä. Rikkidioksidin, typpidioksidin ja hiukkasten päästöt kasvavat jonkin verran molemmissa vaihtoehdoissa, mutta Rauhalahden vaihtoehdon aiheuttamat pitoisuustasot näyttäisivät olevan pääsääntöisesti Keljonlahden arvojen alapuolella.

Jarno Manninen, Jyväskylä

Keljonlahden rakennuskohde sijaitsee pohjavesialueella ja vedenottamon läheisyydessä. Eikö veden pilaaminen ole ympäristörikos? Ylimääräisten maantieyhteyksien rakentaminen turpeen kuljetukselle ja proomujen käyttö vesistöjä pitkin tuovat lisäongelmia. Liikenneturvallisuudestahan ei pitäisi nykyään tinkiä. Proomut tuovat omat haittansa Päijänteellä liikkujille ja kyseisen järven virkistysmahdollisuuksille. Myös lauhteen tuomat ongelmat jään heikkenemisenä aiheuttavat tarpeetonta vaaraa ja haittaa. Uuden voimalan rakentaminen uudelle alueelle vaatii voimalinjan rakentamisen – jälleen ylimääräisiä kustannuksia.

Voimalan nousu maisemallisesti ja ympäristöltään rikkaalle alueelle heikentää asukkaiden viihtyvyyttä, laskee alueen arvoa sekä vaikuttaa negatiivisesti ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin. Mikäli lisäenergiantarvetta lähivuosina on, ainut järkevä rakennusalue olisi Rauhalahdessa. Sinne on liikenneyhteydet valmiina eikä mitään edellä mainittuja esteitä ole.

Markku Matilainen, Jyväskylä

Pääasiallinen tuulensuunta Suomessa on lounaasta. Menevätkö voimalan mahdolliset päästöt kaupungin yli? Osoittakaa Viherlandialle tontti Keljonlahdelle, jolloin Rauhanlahteen vapautuu tonttimaata. Jyväskylässä on tällä hetkellä pohjavesipula eikä tekopohjavesi riitä. Voiko Pekonniemen pohjavesilähdettä siis tuhota?

Matti Niemi, Jyväskylä

Keljonlahden voimalaitoksen myötä Päijänteen ja etenkin Keljonlahden käyttömahdollisuudet virkistysalueena huononevat. Myös maisema ja ympäristö huononevat voimalaitoksen ja –linjan vuoksi. Voimalalla on negatiiviset vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen. Liikenneturvallisuus alueella heikkenee; alueella liikkuu myös paljon koululaisia. Liikenteen meluhaitta ja saasteiden määrä moninkertaistuu – muutenkin on moottoritie toisella laidalla aluetta. Jo nyt alueella on liikaa teollisuutta ja liiketoimintaa. Pidetään alue puhtaana pienasutusalueena ja säilytetään alueen arvokkuus edes nykyisellä tasolla.

Isto Nironen, Jyväskylä

YVA-selvityksestä käy hyvin ilmi, että soveliaampi sijoituspaikka kahdesta vaihtoehdosta on Rauhalahti, jolloin lain mukaan ympäristölupa Keljonlahdella tulisi evätä. Virkistyskäyttö Keljonlahdella muuttuisi ja lämpökuorma vaikuttaisi olennaisesti Päijänteen talvivirkistyskäyttöön. Millään teknisellä ratkaisulla ei voida täysin taata, että pohjavesialue pysyisi muuttumattomana. Keljonlahden alueella sijaitsee myös Häkkisen tila, joka on maakunnallisesti merkittävä suojelukohde. Voimalaitos sijoittuisi tilan tontin rajalle ja pilaisi näin merkittävän kohteen. Lisäksi Keljonlahdella on luonnonsuojelualue Jokpakannotko, joka on arvokas luontokokonaisuus. Sähkölinja menisi Jokpakannotkon yli (ei tosin luonnonsuojelualueen yli) ja vaikuttaisi näin merkittävästi sen luontoarvoon.

Selvityksessä viitataan, että Rauhalahden tontti olisi liian ahdas. Kuitenkin samalla selvityksessä todetaan, että voimala vaatii vähintään 8 hehtaaria tilaa ja Rauhalahdessa tilaan on 21 hehtaaria. Myös yleisökeskustelussa kävi ilmi, että tontti on nimenomaan suunniteltu kahdelle voimalaitokselle. Lisäksi Rauhalahdessa on jo olemassa kaava, rakennuslupa, korkeajännitejohto, moottoritie ja sijainti uutta voimalaitosta varten. Keljonlahteen ajettaessa rekkojen reitillä olisi asutusalueita ja entuudestaan ruuhkaiset Keljon marketit. Asuntoalueelle vievä pikkutie ei kestä suunniteltua liikennekuormaa vaan vaatisi moottorien rakentamista. Lisäksi kuljetusreitti kulkee pohjavesialueen läpi.

Selvityksessä ei ole lainkaan otettu huomioon kuinka dieselöljyn varmuusvarasto aiotaan ottaa huomioon rakentamisessa. Kallion sisällä on suuret määrät dieselöljyä vuoraamattomissa kalliosäiliöissä vakiovesipatjan päällä. Kuitenkin todetaan, että alueella tehtäisiin merkittäviä räjäytystöitä. Jos varaston kallioperä halkeaa tai liikkuu, saattaa dieselöljy vuotaa Päijänteeseen. Tämä on todella suuri riski.

Satu ja Marko Paassilta

Olemme ehdottomasti sitä mieltä, että Keljonlahteen ei tarvita voimalaa!

Samppa J Salminen, Jyväskylä

YVA-selostus osoittaa selkeästi ja kiistatta, että uusi voimalaitos on rakennettava Rauhalahteen. Kuten selostuksessakin todetaan, "Rauhalahden voimalaitos ei sijaitse merkittävällä pohjaveden muodostumisalueella" eikä sen läheisyydessä ole vedenottamoita. Keljonlahden vaihtoehto sitä vastoin sijoittuisi pohjavesialueen ja vedenottamon välittömään läheisyyteen. Selostuksessa todettiin myös, että "louhintatyöt alueella tulevat olemaan mittavat" ja että "louhinnan laajuudesta riippuen vaikutukset kallioperään voivat olla merkittävät". Pohjavesialueen aukoton suojaaminen on mahdotonta.

YVA-selostuksen mukaan Keljonlahden ajoneuvoliikenne lisääntyisi aiheuttaen melua ja vaikeuttaen satama-alueen liikennettä. Myös teitä ja liittymiä olisi uusittava. Rauhalahdella sen sijaan ajoreitit voimalaitokselle ja sieltä pois säilyisivät nykyisen kaltaisina eikä liikenteen vaikutukset ulottuisi kovin laajalle alueelle. Rauhalahdella ei myöskään sähköverkkoon tarvitsisi tehdä suuria muutoksia, mutta Keljoon olisi rakennettava voimajohto. Lisäksi YVA-selostuksessa todetaan, että Keljonlahdella "alueen virkistyskäytöllinen merkitys on kasvamassa". Suunniteltuja proomukuljetuksia varten tarvittaisiin talvella väylä, joka haittaisi jäällä liikkumista. Myös jäähdytysveden aiheuttama sula alue saattaisi ulottua jopa noin viisi kilometriä purkupaikan eteläpuolelle. Rauhalahdella vaikutukset olisivat allekirjoittaneen mielestä vähäisemmät. 

Koska Rauhalahdella uusi voimala sijoitettaisiin nykyisen laitoksen yhteyteen, olisi "maisemallinen vaikutus on vähäisempi kuin Keljonlahden vaihtoehdossa". Keljonlahdesta puolestaan arvioidaan, että "maisemallinen vaikutus on merkittävä kauko- ja lähimaisemassa, sillä voimalaitos muuttaa oleellisesti alueen ilmettä". Uuden laitoksen koetaan vaikuttavan lähialueen elinoloihin ja lisääntyvän liikenteen vähentävän viihtyvyyttä. Kaiken kaikkiaan on edesvastuutonta johtaa yleisöä ja päättäjiä harhaan väittämällä, että Keljonlahden ja Rauhalahden vaihtoehdot ovat ympäristövaikutusten kannalta yhtä toteuttamiskelpoisia.

Matti Sippulan perikunta, Sippulanniemen tila, Jyväskylä

Pidämme voimalaitoksen sijoittamista Keljonlahdelle huonona vaihtoehtona siitä lähiympäristöön aiheutuvien maisema-, viihtyvyys-, ympäristö- ja terveyshaittojen sekä onnettomuusriskien vuoksi. Sippulanniemen ja Keljonlahden alue on jyväskyläläisten suosima ulkoilu- ja virkistäytymisalue. Tavallisten asuinrakennusten lisäksi alueella on myös vapaa-ajan asuntoja, jotka ovat jääneet selvityksessä huomioimatta. Ympäristölaissa esitetään osittain tiukempia ohje- ja raja-arvoja virkistyskäyttöön tarkoitetuille alueille kuin normaaleille asuinalueille. 

Melu-, pöly- ja savukaasupäästöjen osalta YVA-selvitys on mielestämme puutteellinen. Esitetyt laskelmat voimalaitoksen ja sen oheistoimintojen aiheuttamasta melun leviämisestä ovat epärealistisia, sillä huomioon ei ole otettu esim. erilaisia lämpötila- ja tuulioloja eikä järven vaikutusta äänen etenemisessä. Koska YVA-selvityksessä ei ole ilmoitettu leviämislaskelmissa käytettyjä lähtötietoja eikä olettamuksia, emme voi arvioida tarkemmin haitta-aineiden ja melun leviämistä. Mielestämme leviämisarvioita ei ole esitetty riittävällä tarkkuudella eikä liikenteen aiheuttaman melun ja turvepölyn leviämisestä ei ole esitetty kunnollisia arvioita lainkaan. 

Matti Suomalainen, Jyväskylä

Varsin tärkeä vaihtoehto, VE 0, oli jätetty tarkastelun ulkopuolelle. Syyksi oli ilmoitettu, ettei nollavaihtoehdosta ole yksityiskohtaisia suunnitelmia. Savukaasujen lämmön talteenotosta on kuitenkin suunnitelmat ja aineistoa olemassa. Samoin vuosina 2003-2004 on käyty YVA-menettely jätteenpoltosta Rauhalahden voimalaitoksessa. Nollavaihtoehdossa siis tulisi huomioida nämä suunnitelmat. Muussa tapauksessa saa kuvan, ettei ole muuta ratkaisua kuin öljyn käytön lisääminen.

Tarkastelussa on ilmoitettu kattilan kaukolämpötehoksi 265 MW. Kaukolämpötehon huipputarve on tällä hetkellä n. 335 MW ja v. 2010 sen ennustetaan olevan n. 400 MW. Miten selitetään, että molemmat voimalaitokset, Rauhalahti ja uusi voimalaitos, ajaisivat molemmat kannattavasti vastapaineajoa ympäri vuoden? Toisen täytyisi ajaa lauhdeajoa, jos sähköä tuotetaan. Miten toimitetaan prosessihöyry M-Realin Kankaan tehtaalle, kun Rauhalahden 1-kattila ei pysty minimiteholla toimimaan? Lisäksi huomautuksena: Savelassa on öljykattiloiden lisäksi arinapohjainen turvekattila.

Huomioni kiinnittyi myös siihen, että nykyiset tuotantolaitokset omistavaa Jyväskylän Energiantuotanto Oy:tä (JYT) ei ollut kutsuttu YVA-menettelyn vuorovaikutuksen seurantaryhmään mukaan. JYT edustaisi juuri sitä tietämystä, mitä tällä alalla tarvitaan. Lisäksi selostus antaa liian positiivisen kuvan hankkeen työllistämisvaikutuksista. Jos VE 1 toteutuu, työllistämisvaikutus siirtyisi nykyisestä toimipaikasta pois ja kokonaisuudessa vaikutus olisi lähes olematon. 

Tiehallinto, Keski-Suomen tiepiiri

Tiehallinto Keski-Suomen tiepiiri on antanut ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta lausunnon, jossa korostettiin tehtäväksi riittävän laajat selvitykset lisääntyvän liikenteen vaikutuksista niin yleisen tiestön kuin katuverkonkin osalta. Selvityksissä ei voi rajata tarkastelualuetta vain voimalaitoksen välittömään läheisyyteen tai pelkästään pääteiden kuljetusreitteihin, vaan tarkastelujen tulee kattaa laajemmin liikenneverkkoa.

Rauhalahden osalta liikennöinti tapahtuisi olemassa olevaa tie- ja katuverkkoa pitkin. Yhteydet Vaajakosken moottoritieltä voimalaitosalueelle ovat hyvät eikä vaihtoehtoisten reittien tarkastelu ole tarpeen. Kuten YVA-selostuksessakin todetaan, laitoksen vaikutusalue liikenteellisesti on suppea. Melun lisääntyminen on vähäinen ottaen huomioon moottoritien aiheuttaman meluhaitan. Keljonlahden alueella tulisi selvittää vaihtoehtoja kulkuyhteydelle. Keljonkankaantie, samoin kuin jatkoyhteydet valtatieverkkoon ovat katumaisia taajamaväyliä, joiden varteen sijoittuu asutusta. Lisäksi osa Keljon marketalueen liikenteestä kulkee samoja liikenneväyliä pitkin. Kyseiselle reitillä ollaan tekemässä muutoksia, kuten Åströmin kohdan liittymäjärjestelyt, jotka eivät puolla raskaan liikenteen sijoittelua kyseiselle reitille.

Lisääntyvä melu sekä muu raskaan liikenteen aiheuttama kuormitus (mm. tärinä, pöly) edellyttävät toimenpiteitä, joiden laajuutta ja kustannuksia tulisi myös arvioida. Tiepiirin mielestä ei riitä toteamus, että voidaan tarvittaessa arvioida mm. melun torjuntatarvetta, vaan selostuksessa tulisi jo olla muodostettuna käsitys vaihtoehdoista ja toimenpiteiden laajuudesta. Keljonlahden vaihtoehdossa on otettu huomioon tiepiirin kannanotto, jonka mukaan johtolinja ei sijoittuisi valtatien 18/23 välittömään läheisyyteen, vaan tulisi kulkemaan nykyistä johtokäytävää pitkin marketalueen poikki.

Tulevaisuuden voima Jyväskylä ja Jyväskylän Maan ystävät

YVA-selostuksessa hankkeen vaikutukset ilmastonmuutokseen ja luontoon on arvioitu puutteellisesti, etenkin turpeen energiakäytön osalta. Hankkeen ympäristövaikutuksiin tulee sisällyttää turpeen tuotannon päästöt, jolloin voimalahankkeen ilmastopäästöt ovat turpeen osalta noin 1,5-kertaiset YVA-selostuksessa esitettyyn nähden. Vaikka hanke noin kolminkertaistaisi turpeen käytön Jyväskylässä, on turpeentuotannon lisäämisen vaikutukset maakunnan luontoon sivuutettu selostuksessa. Turpeentuotannossa suon monimuotoinen luonto ja virkistyskäyttö kärsivät. Turpeentuotanto on myös merkittävä vesistöjen kuormittaja.

YVA-selostuksessa ei ole esitetty, miten hanke täyttää ympäristönsuojelulain vaatimukset ympäristön huomioimisesta polttoainevalinnoissa. Ilmastonmuutoksen kannalta turve on todennäköisesti haitallisin Suomessa käytettävistä polttoaineista. Selostuksessa tulee mainita, että turve luokitellaan kansainvälisesti uusiutumattomaksi polttoaineeksi. Selostuksessa ei ole esitetty perusteita turpeen korkealle osuudelle voimalassa. Esteitä uusiutuvien polttoaineiden käytön runsaalle lisäämiselle Jyväskylässä ei ole.

Voimalahanke on ristiriidassa kansainvälisten, kansallisten ja Jyväskylän omien ilmastotavoitteiden kanssa. Hanke nostaisi kasvihuonekaasujen päästöt henkeä kohti Jyväskylässä yli kaksinkertaisiksi verrattuna vuoden 1990 päästöihin. Lisäksi hanke on ilmeisessä ristiriidassa Rion julistuksen ja muiden kestävän kehityksen määritelmien kanssa perustuessaan uusiutumattomien luonnonvarojen ja ympäristölle haitallisten tuotantotapojen käyttöön sekä energiankulutuksen hallitsemattomaan kasvuun. Voimalaitoksesta aiheutuvien päästöjen kasvua perustellaan suuremmalla sähköntuotannolla. Voimalavaihtoehdon päästöt ovat kuitenkin kaksinkertaiset ilmastostrategiatyöryhmän arvioon verrattuna, vaikka sähkön tuonnin vaikutus Suomen päästöihin huomioidaan.

Ympäristölupaa edellyttävissä hankkeissa tulee käyttää ympäristön kannalta parasta käyttökelpoista tekniikkaa, mutta YVA-selostuksessa on keskitytty ainoastaan piipunpäätekniikkaan. Voimalan tekniikalta tulee edellyttää mahdollisimman korkeaa hyötysuhdetta, korkeaa sähkön ja lämmön suhdetta sekä mahdollisuutta kasvattaa uusiutuvien polttoaineiden osuutta. Lämmön talteenotto savukaasuista parantaa voimalan hyötysuhdetta oleellisesti. Kaikilla kolmella kriteerillä arvioituna ympäristönäkökulmasta ylivoimainen tekniikka on biomassan kaasutuskombivoimala (BIGCC). 

Reijo Tulla, Jyväskylä

Vaihtoehto VE2 (Rauhalahti) voidaan toteuttaa selvityksen mukaan ilman merkittävää vaikutusta. Uusi laitos sijoittuu jo rakennettuun teollisuusympäristöön eli siitä ei olisi merkittävää viihtyvyyshaittaa. Liikenne tosin lisääntyy (meluhaitta). Kustannussäästö on merkittävä verrattuna uuteen rakennuspaikkaan. Alueella on valmiina tiestö, putkistoa, sähköverkko, öljysäiliöt ja kaava. Päästöt, melu- ja vesistövaikutukset pysyvät alle sallittujen ohjearvojen. Lisäksi paikka on jo alun perin varattu kahdelle laitokselle. Toinen toteuttamiskelpoinen vaihtoehto on VE 0, jolla päästään ylimenokauden ohi. Tämän jälkeen voidaan harkita uudella teknologialla toimivaa laitosta.

Vaihtoehto VE 1 (Keljonlahti) ei sovellu monien riskitekijöiden ja haittavaikutusten takia laitoksen sijoituspaikaksi. Uusi laitos tulisi pohjavesialueelle. Millään ei pystytä varmistamaan, että pohjavesi ei pilaannu laitoksen rakentamisen tai sen käyttöiän aikana. Voimalahankkeessa ei myöskään huomioida, että samalla menetetään hyvää asunto- ja rantarakentamisaluetta sekä pilataan hyvä virkistysalue. Voimalaitos ja siirtolinjat muuttavat merkittävästi maisemaa ja häiritsevät luontoa. Lisäksi liikenteen lisääntyminen on turvallisuusriski ja voimalaitoksen läheisyys heikentää asuntojen ja rantarakennusten arvoa.

YVA-selosteessa sijoitusvaihtoehtoja ei ole kohdeltu tasapuolisesti. Esim. päästöjä tarkasteltaessa Rauhalahden vaihtoehdossa on kaksi laitosta ja Keljonlahden vaihtoehdossa yksi laitos. Selvittämättä on jäänyt tuhkan sijoitus ja käyttö sekä puupolttoaineen saatavuus.

Mauno Voutilainen, Jyväskylä

Asun Myllyjärven Porrastiellä. Olen vahvasti sitä mieltä, että ainakaan Keljonlahdelle ei saa voimalaitosta tai muuta sopimatonta rakentaa. On suojeltava alueen ihmisiä ja ulkoilumahdollisuus paikalla on säilytettävä. Pilkkijäiden kestävyys talvisin Keljonlahdella on taattava. Tuuli toisi Porrastielle Keljonlahdelta käryjä. Lisäksi haittana olisi lisääntynyt liikenne ja melu. Nykyisen voimalan vieressä Rauhalahdessa on erinomainen paikka uudelle voimalaitokselle, sillä ihmiset alueella ovat jo tuprutuksiin tottuneet ja liikenne hoituu. 

Väinölän asukasyhdistys

Väinölä sijaitsee Rauhalahden voimalan välittömässä läheisyydessä ja on voimakkaasti kasvavaa asuinaluetta. Voimalan vaikutusalueeseen kuuluu paljon muutakin asutusta, päiväkoteja, kouluja ja vapaa-ajanviettoalueita. Alueen maisemaa ei tule entisestään pilata eikä kuormittaa uudella voimalaitoksella. Alueen asukkaiden ja alueella työskentelevien ihmisten terveys, viihtyisyys ja turvallinen liikkuminen tulevat kärsimään entisestään mahdollisen lisävoimalan vuoksi. Myös Viherlaakson ja Viherlandian toiminta kärsisi jättimäisestä kaksoisvoimalasta.

YVA-selostuksessa on raportoitu vähättelevästi suunnitellun voimalaitoksen vaikutuksista Rauhalahden ympäristön ilman ja vesistöjen laatuun. Jo nykyisen voimalaitoksen on havaittu aiheuttavan haju- ja nokihaittoja voimalaitoksen lähialueilla. Tuhkan varastointi on jo nykyisellään ympäristöhaitta eikä sen hyötykäytöstä tai jälkikäsittelystä ole raportissa esitetty selkeitä suunnitelmia. Turpeen poltto on aikaisemmin tuottanut radioaktiivista tuhkaa. Onko tilanne muuttunut vai onko tuhka uhka terveydellemme?

Voimalaitoksen jäähdytysvedet vaikuttavat haitallisesti vesistöjen laatuun ja virkistyskäyttöön. Nykyisenkin voimalan edustalla on havaittavissa vesistön rehevöitymistä ja talvisin jään heikkenemistä. Uuden voimalan myötä sula alue tulisi olemaan jopa viisi kilometriä jäähdytysvesien purkupaikasta etelään, mikä haittaa talvisin alueen virkistyskäyttöä sekä ympärivuotisesti saarten kiinteistöjen käyttöä. Rauhalahden lähialueella on jo runsaasti raskasta liikennettä. Rauhalahden kahden voimalan käynnissä pitäminen tulee lisäämään liikennemääriä paljon. Se aiheuttaa lähialueelle melua ja hiukkaspäästöjä sekä vaarantaa alueen liikenneturvallisuutta, erityisesti lasten koulumatkoilla.

Suunnitellun voimalan rakentaminen kestää vuosia. Rakentamisen aikaisista räjäytyksistä, työkoneista ja materiaalikuljetuksista aiheutuu meluhaittaa, pölyämistä ja tärinää. Pitkäaikainen jatkuva melu on vakava stressiä ja kuulon alentumista aiheuttava terveysriski, josta tulisivat päivittäin kärsimään lähialueen asukkaat.  Raportissa on todettu rakentamisen aikaisten haittavaikutusten kuormittavan erityisesti Kuokkalantien itäpuolista aluetta, jonne on rakenteilla päiväkoti ja koulu. Lisävoiman tarve ja voimalan mahdollinen sijoittaminen tulee harkita uudelleen, ottaen huomioon energian tarve tulevaisuudessa.

Kari Wacklin, Jyväskylä

Massiivisen laitoksen rakentaminen Keljonlahdelle muuttaisi koko alueen täysin nykyisestä poikkeavaksi. Maaston muodoista johtuen suunnitellun voimalan savupiippu ylettyisi todennäköisesti lähellä olevien mäkien puiden tasalle. Pohjoistuulien vaikutuksesta savukaasut ajautuvat suoraan sekä Keljonkankaan että Sarvivuoren asutusalueille. Voimalan rakentaminen tuhoaa kaikista ns. suojaustoimista huolimatta Pekonniemen vedenottamon veden laadun.

Alueen nykyinen tiestö ei ole mitoitettu voimalan tarvitsemaa rekkaliikennettä varten. Rajusti lisääntyvä liikenne tulisi aiheuttamaan alueelle vakavan ympäristöhaitan (melu ja pakokaasut). Lauhdesähkön tuottaminen merkitsisi Keljonlahden pysymistä sulana talvisaikaan. Voi vain kuvitella, mitä ongelmia aiheutuisi alueen ekosysteemille. Lauhdesähkön tuottaminen olisi myös CO2-päästöoikeuden hintojen takia täysin järjetön ajatus. Etenkin jyrsinturpeen käyttö lisäisi merkittävästi CO2-päästöjä.

Voimalaitoksen rakentamista perustellaan kotimaisten polttoaineiden käytön lisäämisellä. Alle 100 km:n kuljetusmatkoilla taitavat turpeen tuottamismahdollisuudet käydä vähiin. Polttoaineen kuljetukset ovat täysin riippuvaisia öljystä, jonka kulutus lisääntyisi melkoisesti ottaen huomioon voimalaitoksen koon. Mikäli Keljonlahdelta aiotaan toimittaa Kankaan tehtaalle höyryä, jouduttaisiin uusi kallis putkisto rakentamaan kaupungin läpi.

Rauhalahden nykyinen voimalaitos on vielä ilmeisesti teknisesti erinomaisessa kunnossa. Uusi voimalaitos lienee ajankohtainen aikaisintaan vuosina 2015-2020, ja silloinkin se on järkevintä rakentaa Rauhalahteen nykyisen voimalaitoksen yhteyteen. Rauhalahden voimalaitosta voi edelleen kehittää mm. rakentamalla nykyisen kattilan perään savukaasujen pesu- ja lämmön talteenottolaitos, jolla saataisiin lisää kaukolämpötehoa. Savukaasupesuri vähentäisi merkittävästi öljyn käyttöä ja Jyväskylän ilmanlaatu paranisi. Rauhalahden alueelle voidaan lisäksi rakentaa uusi jätteenpolttolaitos. Jyväskylän Energia Oy:llä lienee myös käytössään Savelan voimalaitos, jonka käytön kehittäminen saattaisi olla hyvinkin kannattavaa.

Yhteysviranomaisen lausunto

hANKEEEN KUVAUS

Hankevaihtoehdot on sijoitettu kartalla laitostonteille. Hanke sijoittuu Keljonlahden vaihtoehdossa pohjaveden muodostumisalueelle ja osittain myös pohjavesialueen sisälle. Laitoksen suunnittelu ei ole vielä kovin pitkällä, joten erityisesti laitoksen eri osien sijoittelu tarkentuu teknisen suunnittelun edetessä. Sijoitteluun vaikuttaa erityisesti Pekonniemen pohjavesialueen huomioon ottaminen. Rauhalahden vaihtoehdossa voimalaitos tulisi mahduttaa samalle tontille nykyisen voimalan kanssa. Selostuksessa on myös esitetty tiedot hankkeen suunnitteluvaiheesta ja arvio suunnittelu- ja toteuttamisaikataulusta. Selostuksessa on esitetty tiedot hankkeen toteuttamisen edellyttämistä suunnitelmista, luvista ja päätöksistä sekä kaavoituksesta.

Käsiteltäessä hankkeen suhdetta ympäröiviin maankäyttösuunnitelmiin ja hankkeisiin on mainittu Keljonlahden vaihtoehdon sijoittuvan kaupungin halkovaraston lähelle. Tarkennuksena on mainittava, että kaupungilla ei ole enää halkovarastoa, vaan samalla paikalla toimii yksityinen yrittäjä. Samoin sivulla 53 on kerrottu Päijänteen säännöstelyluvanhaltijan olevan Keski-Suomen ympäristökeskus, ja säännöstelyllä alennetaan ylimpiä vedenkorkeuksia ja tasataan Kymijoen virtaamia voimatalouden tarpeisiin. Tosiasiassa Päijänteen säännöstelyluvan haltija on Kaakkois-Suomen ympäristökeskus ja säännöstelyn merkittäviä tavoitteita ovat olleet vesivoiman tuotannon lisäämisen ohella tulvien vähentäminen Päijänteellä ja uiton tarpeiden turvaaminen Kymijoella. Myös virkistyskäyttäjät ovat hyötyneet säännöstelystä, koska Päijänne on säännöstelyn ansiosta loppukesällä pysynyt luonnontilaista korkeammalla, virkistyskäytön kannalta paremmalla tasolla. Lupahakemus säännöstelyn muuttamiseksi entistä paremmin nykytarpeita vastaavaksi on KHO:n käsittelyssä.

VAIHTOEHTOJEN PERUSTELU

Uutta sijoituspaikkaa hyödyntävä Keljonlahden vaihtoehto ja Rauhalahden vaihtoehto ovat lähtökohdiltaan hankkeesta vastaavan haluamat kehittämisvaihtoehdot suurvoimalan kokoluokan hankkeelle. Tarkastelun ulkopuolelle on näin ollen rajattu mahdollisuus nykyisen Rauhalahden voimalaitoksen tehon nostamiseksi savukaasupesurilla sekä jätteenpolttohanke, josta on suoritettu ympäristövaikutusten arviointi v. 2003-2004. Myös niitä olisi ollut mahdollista tarkastella valitun 0- vaihtoehdon rinnalla, mutta se olisi jäänyt Jyväskylän Energian tavoittelema voimalaitosteho huomioon ottaen tavoitteena olevaa hankkeen tehoa pienemmäksi. Rajauksen perustelu on hankkeesta vastaavan kannalta hyväksyttävä. Lähtökohdiltaan kahden suurvoimalan sijoitusvaihtoehdon olemassaolo on ympäristövaikutusten vertailun kannalta selkeää. 

VAIKUTUSTEN SELVITÄMINEN JA MERKITTÄVYYDEN ARVIOINTI

Vaihtoehtojen merkittävät ympäristövaikutukset on tunnistettu ja arvioitu, mutta Keljonlahden vaihtoehdon liikenteelliset vaikutuksia ovat jääneet melko yleiselle tasolle. Tämä on johtunut mahdollisesti YVA- selvitysten liian kiireellisestä aikataulusta. Keljonlahdella on kuvattu vain raskaan liikenteen ajoreitti voimalaitokselle ja mahdollisesti tarvittava ramppi sekä arvioitu karkeasti melutason nousua Keljonkankaan ja Keljonrannan teillä. Raskaan liikenteen vaikutus on huomattava paitsi nykyisen asutuksen myös alueelle mahdollisesti laajenevan asutuksen sekä Keljonlahden kannalta. 

MAISEMA JA RAKENNETTU YMPÄRISTÖ

Tarkastelu kattaa voimalaitosvaihtoehtojen ja tarvittavien sähkölinjojen maisemalliset vaikutukset, jotka ovat Keljonlahden vaihtoehdossa suuremmat. Rakennettua ympäristöä on myös tarkasteltu huomioon ottaen jo suunniteltu uusi Åströmin asuinalue. Voimalaitokseen liittyvät ratkaisut siirtävät Keljonlahden alueen muuta maan käytön suunnittelua tuonnemmaksi. Vaikutukset kulttuurihistoriallisiin kohteisiin ja merkittäviin rakennettuihin ympäristöihin on myös käsitelty.

VAIKUTUKSET ILMAAN JA ILMASTOON

Hankkeen suhdetta ilmastopolitiikkaan ja päästökauppaan on käsitelty. Joissakin selostusta koskevissa kannanotoissa on kritisoitu voimakkaasti turpeen käyttöä ja pidetty sen hiilidioksidipäästöjä tuotanto ja kuljetukset huomioiden jopa suurempina kuin käytettäessä kivihiiltä tai öljyä. Kannanottoa ei ole perusteltu lähdeviittauksin. Turpeen osuutta voimalassa on vaadittu pienennettäväksi ja puun osuutta lisättäväksi, mihin hankkeesta vastaava on ilmoittanut olevansa valmis puun saatavuudesta riippuen. 

Selostuksessa on käsitelty ilman laatua Jyväskylän seudulla olemassa olevien mittauspisteiden antamien tilastotietojen sekä bioindikaattoriseurantojen valossa. Voimalan aiheuttamaa päästöjen lisäystä on käsitelty huomioon ottaen suurimmat nykyiset rikkidioksidin, typen oksidien ja hiukkasten päästölähteet Jyväskylässä. Päästöjä on arvioitu tunti-, vuorokausi- ja vuositasolla. Kaikissa hankkeen vaihtoehdoissa päästöt Jyväskylässä kasvavat. Suhteellisesti eniten lisääntyvät hiukkaspäästöt. Päästömäärät jäävät kuitenkin vähäisiksi sallittuihin ohjearvoihin nähden, ja on todettu etteivät ne aiheuta terveysvaikutuksia. 

Laitoksen käydessä v. 2009 hiilidioksidipäästöt nousevat 1,5 milj. tonniin vuodessa vastaten kahta ja puolta prosenttia Suomen kokonaispäästöstä. Ihmiselle haittaa aiheuttava hiilidioksidin pitoisuustaso on varsin korkea (työsuojelussa käytetty haitalliseksi tunnettu pitoisuus 5000 ppm (pitoisuuden miljoonasosaa)/8h) ulkoilmassa normaalisti vallitsevaan pitoisuustasoon (300-400 ppm) verrattuna. Ilmatieteen laitos on arvioinut, että ulkoilmassa paikallisen hiilidioksidipitoisuuden kohoaminen ihmiselle haitalliselle tasolle on erittäin epätodennäköistä ja voisi tulla kyseeseen korkeintaan matalalta vapautuvien suurten hetkellisten päästöjen seurauksena (esim. onnettomuustilanne). Ulkoilman hiilidioksidipitoisuuksia ei ole yleensä arvioitu nyt tarkasteltavan tyyppisten voimalaitosten ilmanlaatuvaikutusten arvioinnissa, eikä siihen todennäköisesti ole tarvetta Jyväskylän voimalaitoksen tapauksessakaan. 

Päästöjä on arvioitu eri etäisyyksillä voimalaitoksesta mallilaskelmilla, jonka tuloksia on esitetty taulukoin, kuvin ja leviämiskartoin. Käytetty periaate missä on haettu suurimpia pitoisuuksia on oikea. Päästöjen leviämiskartat antanevat oikean suuntaisia arvioita. Vuosikeskiarvojen ohella mielenkiintoa olisi ollut myös suurimpien tunti- ja vuorokausipitoisuuksien karttaesityksillä. Niissäkin päästöjen suurimmat pitoisuudet olisivat kuitenkin jääneet selvästi alle sallittujen ohjearvojen. Käytetyillä mallimenetelmillä ei voitane ottaa täysin huomioon Päijänteen jyrkän rinteen mahdollisia vaikutuksia ilmavirtauksiin. Taustatiedot tehdyistä mallilaskelmista ja niissä käytetyistä lähtötiedoista ovat niukkoja. Tästä syystä erillisen yksityiskohtaisemman päästöraportin esittäminen YVA- arviointiselostuksen liitteenä voisi olla hyvä käytäntö. 

VAIKUTUKSET PEKONNIEMEN POHJAVESIALUEESEEN/VAIHTOEHTO (VE1), KELJONLAHTI
Arviointiselostuksessa ei ole otettu riittävästi huomioon pohjavesialueelle sijoitettavan toiminnon luonnetta ja voimassa olevan lainsäädännön aiheuttamia rajoituksia. Tässä vaihtoehdossa suunniteltu laitos tulisi sijoittumaan Keljonkankaan (I-luokan) yhdyskuntien vedenhankintaa varten tärkeällä pohjavesialueella (nro 0917901). Lisäksi laitos sijaitsisi pohjaveden varsinaisella muodostumisalueella ja Pekonniemen ottamon välittömässä läheisyydessä. Pohjaveden virtaussuunta on suunnitellulta laitoksen sijaintipaikalta kohti Pekonniemen ottamoa. Itä-Suomen vesioikeus on 17.8.1967 myöntänyt Jyväskylän kaupungille luvan nro 51/I/67 pohjaveden ottamiseen 2200 m3/vrk.

YSL 6§:n mukaan ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttava toiminto on mahdollisuuksien mukaan sijoitettava siten, ettei toiminnasta aiheudu pilaantumista tai sen vaaraa ja että pilaantuminen voidaan ehkäistä. Toiminnan sijoituspaikan soveltuvuutta arvioitaessa on otettava huomioon: 1) toiminnan luonne ja pilaantumisen todennäköisyys sekä onnettomuusriski; 2) alueen ja sen ympäristön nykyinen ja tuleva, oikeusvaikutteisessa kaavassa osoitettu käyttötarkoitus ja aluetta koskevat kaavamääräykset; 3) muut mahdolliset sijoituspaikat alueella.

Ympäristökeskuksen käsityksen mukaan Keljonkankaan vaihtoehto (VE1) sijoituspaikkana ei parhaalla mahdollisella tavalla täytä edellä olevaa YSL:n tavoitetta. Toiminnan luonteesta johtuen siitä voi aiheutua maaperän (YSL 7§) ja pohjaveden (YSL 8§) pilaantumisen vaaraa. Pohjaveden pilaamiskielto sisältää myös vaaran aiheuttamisen kiellon. Pohjaveden pilaantumisen vaaraa voivat aiheuttaa mm. kuljetukset, polttoaineiden- ja kemikaalien varastointi sekä prosessista syntyvät jätteet. Massiivisten maanrakennus- ja louhintatöiden yhteydessä pohjavedenpinnan antoisuus ja virtaussuunnat voivat oleellisesti muuttua (VL 18§). 

Ympäristönsuojelulain 7 luvun 41 §:ssä on esitetty lupaharkinta ja 42 §:ssä luvan myöntämisen edellytykset. YSL 42 § mukaan: Luvan myöntäminen edellyttää, ettei toiminnasta, asetettavat lupamääräykset ja toiminnan sijoituspaikka huomioon ottaen, aiheudu yksinään tai yhdessä muiden toimintojen kanssa. 1) terveyshaittaa; 2) merkittävää muuta ympäristön pilaantumista tai sen vaaraa; 3) edellä 7-9 §:ssä kiellettyä seurausta; 4) erityisten luonnonolosuhteiden huonontumista taikka vedenhankinnan tai yleiseltä kannalta tärkeän muun käyttömahdollisuuden vaarantumista toiminnan vaikutusalueella. 

Keljonkankaan pohjavesialue on vesipuitedirektiivin mukaisessa luokituksessa luokiteltu pohjaveden riskialueeksi (VPD 4. artiklan ja liitteen V kohtien 2.1 ja 2.3 mukaisen pohjaveden hyvän tilan vaatimukset eivät täyty). Tällaiselle pohjavesimuodostumalle tulee laatia pohjaveden suojelusuunnitelma (VPD liite II, kohdat 2.2 ja 2.3) ja lisäksi näille alueille asetetaan erityisiä tarkkailuvaatimuksia (VPD liite V, kohdat 2.2 ja 2.4). Laissa vesienhoidon järjestämisestä (30.12.2004/1299) säädetään seuraavaa: 

OTE: 4 luku 21 §:n mukaan vesienhoitosuunnitelman ja toimenpideohjelman tavoitteena on, että: 

- pinta- ja pohjavesimuodostumien tila ei heikkene ja että niiden tila on vähintään hyvä;

- pohjavesimuodostumia suojellaan, parannetaan, ennallistetaan sekä varmistetaan tasapaino pohjavedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä siten, että 1 kohdassa tarkoitettu tila voidaan saavuttaa viimeistään vuonna 2015;

- pohjavesimuodostumia pilaavien aineiden pitoisuuksien pysyvää ja merkittävää kasvamista ehkäistään. Edellä 5 §:n 1 momentin 4 kohdassa (pohjavedet) tarkoitetun suojeltavaksi määritellyn alueen vesien tilan tulee olla suojelun edellyttämällä tasolla viimeistään vuonna 2015. Vesien tilaa ei voida pitää ympäristötavoitteiden vastaisena, jos poikkeuksellinen luonnonolosuhde tai onnettomuus aiheuttaa tilapäisesti vesien tilan huonontumisen tai estää ympäristötavoitteiden saavuttamisen, eikä tavoitteita voida käytettävissä olevilla keinoilla saavuttaa.

VAIKUTUKSET KASVILLISUUTEEN, ELIÖIHIN, LUONNON MONIMUOTOISUUTEEN JA VESISTÖIHIN 

Voimalavaihtoehtojen vaikutukset kasvillisuuteen ja eliöihin laitostontilla ja sen läheisyydessä näyttävät jäävän vähäisemmiksi kuin välilliset vaikutukset polttoaineen tuotantopaikoilla. Hankkeen tarkastelun rajaus ei ulotu puun hakkuiden ja turvetuotannon vaikutuksiin, jotka kohdistuvat kasvillisuuteen, eliöihin, luonnon monimuotoisuuteen ja vesistöihin. Turpeen tuottaja vastaa viime kädessä tuotannostaan ja sen ympäristövaikutuksista. Yli 10 ha:n turvetuotanto ja siihen liittyvä ojitus tarvitsee ympäristöluvan, joka haetaan ympäristölupavirastolta. Turvetuotannolla on todettu olevan huomattavia vaikutuksia paikalliseen suoluontoon. Tuotantoalueella kasvillisuus muuttuu täysin. Vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ovat sitä suuremmat, mitä harvinaisempia ja uhanalaisempia luontotyyppejä ja eliölajeja turvetuotantoalueella esiintyy. 

Turvetuotantoalueelta tuleva vesi on ravinteikkaampaa, tummempaa ja sisältää enemmän sekä liuennutta orgaanista ainesta (humusta) että kiinteää orgaanista ja epäorgaanista ainetta kuin luonnontilaiselta suolta tuleva vesi. Suon keräämän veden varastotilan pienentyminen ojituksen ja turpeenoton seurauksena voimistaa vesistöjen virtaamia sadekausina, kun taas kuivana aikana suolta ei virtaa lainkaan vettä. Turvetuotannon vaikutus voidaan nähdä mm. veden tummumisena, happipitoisuuden vähentymisenä ja ravinnepitoisuuksien nousuna, kasvillisuuden ja leväkasvun lisääntymisenä sekä pohjan liettymisenä. Turvetuotannon vaikutukset mm. kaloihin voivat aiheutua sekä suoraan veden laadun muuttuessa epäedullisemmaksi että välillisesti kuormituksen muutettua ravintovaroja ja lisääntymisolosuhteita. Näin ollen voimalaitoksen polttoainejakauman muuttaminen enemmän puuhun perustuvaksi voi vähentää haitallisia vaikutuksia.

Suurimmat voimalaitoksen välittömät vesistövaikutukset aiheutuvat lauhdesähkön tuotannon jäähdytysvesistä. Vaikutukset ovat huomattavia jään kestävyyteen ja vaikuttavat näin erityisesti virkistyskäyttöön ja talvikalastukseen. Rauhalahden vaihtoehdossa jäähdytysvesien vaikutus Päijänteen talviaikaiseen käyttöön jää vähäisemmäksi, koska jäähdytysvesien vaikutusalueilla on nykyisinkin Keiteleen laskuväylän aiheuttamia heikon jään alueita. Keljonlahden vaihtoehdossa jäähdytysvesien vaikutusalueella olevien latureittien käyttö ja muu ulkoilu näyttää vaikeutuvan huomattavasti enemmän. Jäähdytysvesien vaikutus vesistöjen pienilmastoon, biologiseen tilaan ja eliöstöön näyttää jäävän lähinnä paikalliseksi. 

Keljonlahden vaihtoehdossa jouduttaneen tekemään kallion louhintaa ja räjäytystöitä. Niiden mahdolliset vaikutukset kallioiden sisällä sijaitseviin Huoltovarmuuskeskuksen öljyn varmuusvarastoihin tulee selvittää riskikartoituksella, mikäli tätä vaihtoehtoa halutaan viedä eteenpäin. Siinä tulee huomioida onnettomuusriski ja mahdolliset vaikutukset sekä Pekonniemen pohjavesialueeseen että Päijänteeseen.

MELU  JA LIIKENTEEN VAIKUTUKSET

Voimalaitoksen melupäästöt ovat hallittavissa nykytekniikalla. Meluntorjuntatoimet tarkentuvat ympäristölupaprosessin aikana ja luvassa annettavissa ehdoissa. Melua tulee torjua parhaan tekniikan antamien periaatteiden mukaisesti. Ohjearvot tulee saavuttaa, mutta niiden alittaminenkin voisi olla tavoitteena. Nämä toimenpiteet tulevat tarkemmin selvitettäviksi lupaprosessissa.  

Voimalaitoksen aiheuttaman liikenteen päästöjä on tarkasteltu kokonaistasolla polttoaineen koko kuljetusmatkalla ja Jyväskylän kaupungin alueella. Rauhalahden vaihtoehdossa raskaan liikenteen aiheuttamat meluhaitat ovat vähäiset ottaen huomioon moottoritien läheisyys ja sen aiheuttama meluhaitta. Keljonlahden sijoitusvaihtoehdossa kuljetusten aiheuttaman  liikenteen karkealle tasolle jääneitä vaikutusselvityksiä tulee tarkentaa YVA- menettelyssä. Keljonkankaantie samoin kuin jatkoyhteydet valtatieverkkoon ovat katumaisia taajamaväyliä, joiden varrella on asutusta sekä uudisalueita kuten Åströmin asuntoalue. Tiepiiri on kohdistamassa näille reiteille toimenpiteitä, jotka korostavat väylien katumaista luonnetta, mikä ei puolla raskaan liikenteen sijoittumista reitille. Tästä syystä on tarpeen pohtia myös vaihtoehtoja reitille Keljonlahdelta pääväylille. Jyväskylän kaupungin kaavoja koskevassa viranomaisneuvottelussa 12.4.2005 on sellaisena mainittu tie-ehdotus voimalaitokselta pohjoiseen rautatien itäpuolella, jota tarvittaisiin rakentamisvaiheessa ja joka voisi mahdollisesti jäädä pysyväksi yhteydeksikin. 

Liikenteen ympäristövaikutusten selvittäminen on kirjattu suoritettavaksi YVA- lain mukaisessa arviointimenettelyssä myös 14.4.2005 päivätyssä Keljonlahden lämpövoimalan aluetta koskevassa 21. kaupunginosan asemakaavan muutoksen ja laajennuksen osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa. Siinä on todettu mm., että asemakaavan selvitykset ja vaikutusten arviointi tulevat perustumaan voimalaitoshankkeen ympäristövaikutusten arviointiin ja siitä laadittuun selostukseen. Asemakaavan laadinnan yhteydessä voidaan tarvittaessa tehdä täydentäviä selvityksiä, jotka liittyvät kaavaratkaisun aiheuttamiin vaikutuksiin. 

JÄTEHUOLTO

YVA-selostuksessa tuhkan loppusijoitus jää melko yleiselle tasolle eikä todellisia vaihtoehtoja sijoituksesta ole esitetty Jyvässeudulle. Lupaprosessissa tulee tuhkankäsittely olla tarkasti selvitetty.

VAIHTOEHTOJEN VERTAILU JA TOTEUTTAMISKELPOISUUS

Hanke sijoittuu Keljonlahden vaihtoehdossa pohjaveden muodostumisalueelle ja pohjavesialueen sisälle. Laitoksen suunnittelu ei ole vielä kovin  pitkällä. Suunnitelman tarkentuessa tulee pohjavesialueen kannalta eniten haittoja aiheuttavia toimintoja pyrkiä sijoittamaan  mahdollisimman paljon muodistumisalueen ulkopuolelle. Ympäristölupahakemuksen yhteyteen jää näin ollen lähes kokonaan hankkeen pohjavesialueen huomioon ottamisen edellyttämä tarkempi selvitystyö. Ympäristökeskus katsoo, että lupaharkinnassa tulee noudattaa varovaisuusperiaatetta pohjaveden suhteen, koska nyt tehdyt selvitykset eivät anna riittävän tarkkaa tietoa hankkeen toteuttamistavasta. Varovaisuusperiaatteen mukaan mahdollisesti vahinkoa aiheuttavaa toimintaa tulee välttää, mikäli sitä koskevaa tietoa ei ole tai se on epävarmaa vrt. pohjaveden pilaamis- ja muuttamiskiellot ympäristönsuojelu- ja vesilakien  mukaan. Rakentamisvaihe sisältää todennäköisesti kallion louhintaa, jolla saattaa olla vaikutuksia myös kalliossa sijaitseviin nestemäisen polttoaineen varmuusvarastoihin. 

Tehty ympäristövaikutusten selvitystyö osoittaa uuden voimalaitospaikan tuovan mukanaan joukon erilaisia haitallisia ympäristövaikutuksia, jotka Rauhalahden voimalaitosympäristössä jäisivät kokonaan pois tai vähäisiksi. Rauhalahden sijoituvaihtoehdon toteuttamiskelpoisuus ympäristövaikutusten kannalta on osoitettu. Raportissa on pohdittu Rauhalahden vaihtoehdon mahtumista voimalaitostontille. Tästä syystä tulisi selvittää ympäröivien alueiden kaavallinen tilanne ja mahdollisuus hankealueen laajentamiseen tarvittaessa.

HAITALLISTEN VAIKUTUSTEN EHKÄISEMINEN

Pääperiaatteena on parhaan käyttökelpoisen tekniikan käyttäminen ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi. Hankkeesta vastaava noudattaa toiminnassaan myös vuonna 200 sertifioitua toimintajärjestelmää, jonka tavoitteena on jatkuva parantaminen. Toimintajärjestelmään sisältyvät standardin ISO 9001 mukainen laatujärjestelmä, ISO 14001 mukainen ympäristöjärjestelmä sekä standardin OHSAS 18001 mukainen työterveys- ja turvallisuusjärjestelmä. Uusi voimalaitos kuuluu aikanaan tähän toimintajärjestelmään. Hanketiedotus tähtää asukkaiden informointiin hankkeen etenemisestä ja heidän oikeuksiinsa vaikuttaa hanketta koskevaan päätöksentekoon. 

Voimalaitoksen rakentamisen ja toiminnan vaikutusten lieventämistä on tarkasteltu rakennusaikana ja laitoksen toimiessa. Siinä on kiinnitetty huomiota työn ja liikenteen ajoittamiseen, maisemalliseen vaikutukseen, meluun ja savukaasupäästöihin, jäähdytys- ja jätevesiin, tuhkien ja muiden jätteiden vaikutuksiin, polttoaineiden ja kemikaalien käsittelyyn sekä voimajohtojen vaikutuksiin. Tarvittavien liikennejärjestelyjen sijoittumista ja niihin liittyvien haittojen kuten melun ehkäisytoimenpiteitä ei ole kuvattu riittävän tarkasti. Myöskään ei ole käsitelty rakennusaikaisia vaikutuksia Huoltovarmuuskeskuksen varmuusvarastoille. 

Voimalaitoksen tekniikassa tulee panostaa päästöjen vähentämiseen ja energian tehokkaaseen hyödyksikäyttöön parhaan tekniikan periaatteen mukaisesti. Kun voimalaitoksessa investoidaan vuosikymmeniksi, ympäristönsuojelullisissa vaatimuksissa ei tulisi tyytyä vain voimassa oleviin päästönormeihin, vaan tekniikkaan tulisi sijoittaa kohtuuhinnalla saatavilla olevan tekniikan puitteissa.  Lämmön talteenottopesuri tulisi hankkia heti voimalaitoksen käyntiinlähdön alkuvaiheessa. Pesuri vähentää hiukkaspäästöjä ilmaan ja säästää energiaa käyttämällä energian tehokkaammin hyödyksi. 

Ympäristökeskus pitää tärkeänä, että happamoittavien päästöjen vähentämiseksi kattilaan tulee ammoniakkiruiskutus ja kalkinsyöttö. Olisi hyvä, että molemmat laitteistot suunnitellaan jatkuvaa käyttöä varten eikä varalaitteiksi käytettäväksi vain tarvittaessa " LCP-asetuksen" päästörajojen täyttämiseksi. Uudessa rakennettavassa voimalaitoksessa tavoitteena tulee olla energian tuottaminen mahdollisimman hyvällä hyötysuhteella ja niin puhtaasti kuin paras käytettävissä oleva tekniikka sen mahdollistaa.   

Voimalaitoksen polttoaineen muuttamisella enemmän puuta käyttäväksi voidaan vähentää turpeen tuotannon ympäristövaikutuksia suoluontoon ja vesistöihin sekä lieventää turpeen polton ilmastovaikutuksia. Tämä edellyttänee voimalaitokselta puun hankintaketjun kehittämistä ja kytkemistä metsänhoitoon, lähinnä nuorten metsien harvennushakkuisiin ja energiapuun raivauksiin. Niissä on maakunnan alueella suuri energiavaranto, jota löytyy jo lähempänä voimalaitosta, kuin missä turve keskimäärin sijaitsee.

YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN SEURANTA

Ympäristövaikutusten seurantaohjelma on laadittu. Se sisältää laitoksen käyttö- ja kuormitustarkkailun sekä vaikutusten tarkkailun. Yksityiskohtaisemmin seurantaohjelma tulee muotoutumaan ympäristölupapäätöksessä. Lisäksi hankkeesta vastaava osallistuu Jyväskylän ilman laadun tarkkailuun ja vesistötarkkailuun.  

YHTEENVETO JA ARVIOINTISELOSTUKSEN RIITTÄVYYS

Arviointiselostuksessa on esitetty ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun asetuksen 12§ mukaiset asiat riittävästi lukuun ottamatta Keljonlahden vaihtoehdon liikenteellisiä vaikutuksia, jotka johtuvat raskaan liikenteen suuresta kasvusta. Pääväyliltä suunnitellulle Keljonlahden laitokselle lähtevien liikenneväylien toimivuus-, ympäristö- ja turvallisuuskysymykset tulee selvittää esitettyä tarkemmin. Lisääntyvän raskaan liikenteen aiheuttamat meluvyöhykkeet ja tarvittavat melusuojaukset maisemavaikutuksineen tulee kuvata havainnollisesti karttojen avulla. Myös raskaan liikenteen aiheuttama tärinä ja mahdolliset paikalliset päästö- ja pölyhaitat tulee arvioida. Selvityksiä tulee täydentää Keljonkankaantien ja Keljonrannantien sekä mahdollisen vaihtoehtoisen reitin osalta ja ne tulee esittää yhteysviranomaiselle ja yleisölle. 

Arviointiselostuksessa on todettu suurtuotannon edut ympäristölle verrattuna energian tuottamiseen pienemmissä yksiköissä. Tehdyt selvitykset osoittavat kuitenkin Keljonlahden vaihtoehdolla olevan monia haitallisia ympäristövaikutuksia, vaikka otetaan huomioon niiden ehkäisy- ja vähentämistoimenpiteetkin. Ympäristökeskus katsoo, että arviointiselostukseen tehdyt selvitykset eivät toistaiseksi osoita Keljonlahden vaihtoehtoa ongelmitta toteuttamiskelpoiseksi ympäristövaikutusten kannalta. 

Sijoittamalla voimalaitos pohjavesialueen ulkopuolelle voitaneen vaikuttaa pohjavesialueen säilymiseen. Pohjavesialueen läheisyys ja sille kohdistuva voimalaitoksen ympäristökuormitus tulee ottaa huomioon tässäkin tapauksessa. Samoin tulee arvioida rakentamisvaiheen vaikutukset, tärkeimpänä kallion louhinnan vaikutus pohjavesialueeseen öljyn varmuusvarastot huomioon ottaen. Nämä selvitykset jäävät mahdollisen lupahakemuksen yhteydessä tarkemmin tehtäväksi. Arviointiselostuksen antamien tietojen perusteella uuden voimalaitoksen rakentaminen jo olemassa olevalle voimalaitosalueelle aiheuttaa huomattavasti vähemmän rasitusta ympäristölle kuin Keljonlahden alueelle rakentaminen. 

LAUSUNNOSTA TIEDOTTAMINEN

Lähetämme yhteysviranomaisen lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja mielipiteen esittäjille. Lausunto on nähtävillä internet- sivulla osoitteessa www.ymparisto.fi/ksu. 

Lähetämme jäljennökset ympäristökeskukselle osoitetuista lausunnoista ja mielipiteistä Jyväskylän Energia Oy:lle. Alkuperäiset asiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa.

Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku. 

Suoritemaksu on 5840 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo, että lausunnosta perittävän maksu on määräytynyt virheellisesti, voi vaatia siihen oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.

	Johtaja		Risto Palokangas

	Ylitarkastaja  	Esa Mikkonen

TIEDOKSI 	Lausunnon antajat ja mielipiteen esittäjät
	Ympäristöministeriö
	Suomen ympäristökeskus (lausunto + 2 kpl arviointiselostuksia)
	Alueelliset ympäristökeskukset