Päiväys	Dnro	
	8.6.2006	KSU-2006-R-6/53	
	
	Jämsek Oy

	
		
     Viite 	Himoskylä 2015	

     Asia 	LAUSUNTO YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIOHJELMASTA	

HANKETIEDOT JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY

Jämsek Oy on hankkeesta vastaavana käynnistänyt ympäristövaikutusten arviointimenettelyn Himoskylä 2015- hankkeesta toimittamalla ympäristökeskukselle ympäristövaikutusten arviointiohjelman 3.4.2006. Keski-Suomen ympäristökeskus toimii yhteysviranomaisena hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä (laki 468/94 ja 267/99). Hankkeessa ympäristövaikutusten arviointimenettelyä edellyttää Jämsänjokilaakson paperiteollisuuden sivutuotteiden käyttö rinteiden, teiden, latujen ja ulkoilureittien rakentamisessa. Näitä sivutuotteita ovat tuhka ja kuitusavi. Arviointimenettelyn vireille tulon peruste on YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 11) d) jätehuolto. 

Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma hankkeen toteuttamisvaihtoehdoista, ympäristövaikutusten arvioinnista ja arvioinnin järjestämisestä. Ympäristövaikutusten arviointiohjelman on laatinut konsulttitoimisto Ramboll Finland Oy.

Hankkeen kuvaus

Hankkeen vaihtoehtoina ovat VE 0: hanketta ei toteuteta lukuun ottamatta Patajoen pienvenereitin rakentamista, mille Itä-Suomen ympäristölupavirasto on myöntänyt ympäristöluvan. VE 1: Yleissuunnitelma toteutetaan ja alueella tehdään suunnitellut täytöt teollisuuden tuhkalla ja kuitusavella. Teollisuuden sivutuotteiden käytön ohella tarkastellaan koko Himoskylä 2015 -hankkeen ympäristövaikutuksia. Ympäristövaikutusten arviointi etenee yhtäaikaisesti Himoksen osayleiskaavan tarkistuksen ja Himoskylän asemakaavan laatimisen kanssa. 

ARVIONTIOHJELMASTA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN

Arviointiohjelma oli nähtävänä mielipiteiden ja lausuntojen esittämistä varten  5.4 – 8.5.2006 seuraavissa paikoissa:

Jämsän kaupungintalo, Seppolantie 10
Jämsän kirjasto, Keskuskatu 16
Hiihtokeskus Himos
Patalahden Esso -huoltoasema
Keski-Suomen ympäristökeskus, Ailakinkatu 17, Jyväskylä

Ohjelma oli nähtävissä hankkeesta vastaavan internetosoitteessa www.jamsek.fi. Ohjelmaa koskeva kuulutus julkaistiin sanomalehti Koillis-Hämeessä 5.4.2006. Ympäristökeskus julkaisi lehdistötiedotteen ympäristövaikutusten arvioinnin alkamisesta. Hanketta ja sen ympäristövaikutusten arviointia esiteltiin yleisölle 11.4. klo 18 Himos- hotellissa. Arviointiohjelmaa  koskevat lausunnot ja mielipiteet tuli toimittaa Keski-Suomen ympäristökeskukselle 8.5.2006 mennessä. Kuulemisessa ympäristökeskukselle tuli seitsemän pyydettyä lausuntoa ja yksityishenkilön mielipide.

Arviointiohjelmassa on esitetty suunnitelma tiedottamisesta ja osallistumisjärjestelyistä. Hankkeesta vastaava perusti seurantaryhmän YVA- menettelyn ajaksi. Ennen arviointiselostuksen laatimista järjestetään ryhmähaastattelu, jolla kerätään tietoa sosiaalisten vaikutusten arviointia varten. 

Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä

Jämsän kaupunki
Jämsän kaupungilla ei ole mitään huomautettavaa Himoskylä 2015-
hankkeen ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta.

Keski-Suomen liitto
Ohjelma on riittävän laaja-alainen ja selkeä, mikä luo edellytykset sille, että hankkeen ympäristövaikutuksista muodostuu arviointimenettelyn kuluessa hyvä kokonaiskäsitys.

Vaikutusten arviointi: luonto, pinta- ja pohjavedet ym.
YVA -menettelyssä tulee varautua siihen, että asiantuntija-arvioiden avulla kerättyjä aineistoja voidaan joutua täydentämään maastokäynneillä ja tutkimuksilla. Eri toimintojen suorien ja välillisten vaikutusten rajauksia on syytä tarkastella varsin laajasti ottaen huomioon kaikki suunnitellut osatoiminnot ja niiden vaikutusalueet. Esitetyistä vaikutusaluerajauksista valuma- aluetarkastelu ja sivutuotteiden kuljetusreitit ovat hyvä lähtökohta rajausperustelulle. 

Vaikutusten arviointi:  ihmisen terveys, elinolot ja viihtyvyys.
Tulee varautua siihen, että arvioinnilla pystytään antamaan ymmärrettävä ja luotettava vastaus ihmisten elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuvista vaikutuksista. Onnistunut vuorovaikutus ja riittävä tiedottaminen hankkeesta ehkäisee tehokkaasti väärien mielikuvien syntymistä.

Korjauksia tietoihin
Sivulla 19 oleva päivämäärä ja kuva 15 koskevat maakuntakaavan alustavaa luonnosta. Maakuntakaavaluonnoksessa (006_20012006) Himoksen aluetta koskeviin kaavamerkintöihin on tullut muutoksia (mm. arvokas kallioalue on poistettu kaavasta), joilla ei kuitenkaan YVA -menettelyn kannalta ole erityistä merkitystä. 

Keski-Suomen museo
Keski-Suomen museo on antanut Jämsän kaupungille 2.2.2006 lausunnon Himoksen Kuikan asemakaavasta, joka koskee Himoskylä 2015 -hankkeen lähivaikutusaluetta, ja jossa on nostettu esiin Kuikan talon pihapiirin valtakunnalliset rakennusperintöarvot sekä niiden huomioiminen asemakaavamuutoksessa. Pääosa alueen maaseuturakentamisesta ja asutuksesta sijoittuu Himosvuoren juurelle, Patalahden rantaa seurailevan maantien varrelle sekä Patalahden pohjoispuoliselle alueelle, jossa perinteinen rakennuskanta tällä hetkellä sijaitsee. 

Vaikutusten arviointi:  maisema ja kulttuuriperintö
Vaikutukset kulttuuriperintöön tulee maisema-analyysin lisäksi arvioida myös vaikutuksina muinaismuistoihin sekä maaseudun perinteiseen kyläkulttuuriin. Kulttuuriperintövaikutuksia voidaan tutkia myös selvittämällä matkailualueen kaupungistumisasteen kehitystä ja erilaisten maisemaa hyödyntävien matkailupalveluiden muuttumista alueella.  
Maisemakokemukset voivat olla liittyneenä myös arkkitehtonisesti merkittävään uudisrakentamiseen tai ympäristönsuojelullisiin ympäristökokemuksiin. Esimerkiksi kansallisten kaupunkipuistoalueiden tai historiamatkailun synnyttämien matkailuvirtojen tutkimuksissa modernien, kestävää käyttötaloutta kuvastavien matkailualueiden merkitystä ei ole vielä kunnolla tunnistettu ja hyödynnetty. Tämä saattaa olla tärkeää huomata myös arvioitaessa Himoskylä 2015 -hankkeen ympäristövaikutuksia. 

Keski-Suomen Tiepiiri
Vaikutusten arviointi: liikenne
Hankkeen suunnittelussa ja ympäristövaikutusten arvioinnissa tulee selvittää Himoskylä 2015 -hankkeen rakentamisen aikaisten vaikutusten lisäksi myös hankkeen toteuttamisen aiheuttaman lisääntyvän liikenteen vaikutukset maanteille sekä vaikutusten vaatimat toimenpiteet, toimenpiteiden kustannukset ja kustannusvastuut. Vaikutuksia tulisi tarkastella erityisesti liikenneturvallisuuden, liikenteen sujuvuuden, melun, tärinän, pakokaasupäästöjen ja mahdollisen pölyämisen osalta.  
Selvityksen yhteydessä tulisi arvioida vaikutukset myös tierakenteiden kestoikään ja vaikutukset teiden hoidon määrään. Liikenneturvallisuutta arvioitaessa tulee arvioida vaikutukset myös kevyen liikenteen sekä vaellus- ja moottorikelkkareittien osalta. 
	
Keski-Suomen tiepiiri haluaa muistuttaa, että liittyminen maantielle vaatii tiepiirin luvan. Lupa on haettava myös mahdollista yksityistieliittymän käyttötarkoituksen muutosta varten. Tämä koskee myös vaellus- ja moottorikelkkareittejä. Jos hanke edellyttää huomattavia tieinvestointeja, niistä tulee neuvotella tiepiirin kanssa arviointiselostuksen laadintavaiheessa. 

Korjauksia tietoihin
Arviointiohjelmassa (kohdassa 5.3.) on virheellisesti nimetty yhdysteitä kantateiksi. Virheellisyyttä on myös teiden sijainnissa. Suunnittelualueella sijaitsevat seuraavat maantiet:
•	Yhdystie 16573 Hiidenmäki – Vaheri, jonka vuoden 2005 liikennemäärä välillä Hiidenmäki Ruotsula (Ruotsulantie) on noin 1500 ajoneuvoa vuorokaudessa ja välillä Säyrylä - Patajoki (Patajoentie) noin 720 ajoneuvoa vuorokaudessa. 
•	Yhdystie 16574 Haapajoki – Säyrylä, jonka vuoden 2005 liikennemäärä välillä valtatie 9 – Säyrylä (Säyrylänsalmentie) on noin 840 ajoneuvoa vuorokaudessa.
•	Valtatien 9 vuoden 2005 liikennemäärä Säyrylän (Jyväskyläntie) kohdalla on noin 7000 ajoneuvoa vuorokaudessa. 

Keski-Suomen Työvoima- ja elinkeinokeskus

Hankkeen arvioitavat vaikutukset on selkeästi määritelty. Arviointiohjelma menetelmäkuvauksineen muodostaa hyvän pohjan laadittavalle arviointiselostukselle. Kasvaville asukasryhmille tarjottavien uusien palvelujen kehittäminen jo ennestään laajasti matkailukäytössä oleville alueille on perusteltua, koska se helpottaa myös matkailusta ympäristöön kohdistuvien vaikutusten hallintaa.

Vaikutusten arviointi: liikenneturvallisuus
Hankkeen toteuttamisella on vaikutuksia välittömän suunnittelualueen ulkopuolella, jotka olisi otettava jatkotyössä huomioon. esimerkiksi laajenevien laskettelurinteiden lumetus saattaa aiheuttaa sumua ja liukkautta valtatie 9:llä ja tätä kautta vaikuttaa liikenneturvallisuuteen.

Marja-Liisa Piispala, Oulu
		Vaikutusten arviointi: maaperä, pinta- ja pohjavedet
Hankkeesta vastaavan tulee nykytutkimuksen menetelmin tarkoin selvittää alueelle sijoitettavien materiaalien haitallisten aineiden pitoisuudet sekä liukoisuudet ja estettävä niiden pääsy maaperään ja vesistöihin. Veden päälle rakentamisessa tulisi arvioida mm. rakennusten kosteus-, home- ja routavaikutukset.

Vaikutusten arviointi: maisema
Maisemavaikutuksia on tarkasteltava eri suunnista havainnollisesti myös lumettomaan aikaan niin, että vaikutusalueella asuville syntyy oikea kuva vaikutuksista rakentamisen aikana ja sen jälkeen.

Osayleiskaava
Arviointiohjelmassa on jäänyt vähäiselle huomiolle Himoksen oikeusvaikutteinen osayleiskaava tutkimuksineen ja selvityksineen. 
Voimassaolevan Himoksen osayleiskaavan vahvistamispäivä (s.20) on merkitty virheellisesti ja kaavamuutosprosessin ilmoitetaan valmistuvan kesällä 2006, vaikka yleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa hyväksymisvaihe on ajoitettu vuodelle 2007. 

Ohjausryhmä
Hankkeen vaikutukset ovat niin moninaisia ja pitkäkestoisia, että YVA-menettelyyn perustettua projektiryhmää tulisi täydentää ulkopuolisilla asiantuntijoilla mm. hydrologian, luonnonsuojelujärjestöjen, terveydensuojelun ja alueen maaomistajien edustajilla. 

Museovirasto
Museovirasto on Himoksen osayleiskaavahankkeesta 23.2.2006 antamassaan lausunnossa edellyttänyt, että alueella tehdään muinaisjäännösinventointi arkeologisen kulttuuriperinnön osalta. Ko. inventoinnin tulokset tulee huomioida myös YVA -selostuksessa ja inventointiraportti tulee lisätä käytettyjen lähteiden joukkoon. Museovirasto toimittaa tiedot kiinteistä muinaisjäännöksistä konsultille heti inventoinnin jälkeen. 

Pääkaupunkiseudun vesi Oy
		
Pääkaupunkiseudun Vesi Oy:llä ei ole huomauttamista Himoskylä 2015 -kehittämishankkeen ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. 

Yhteysviranomaisen lausunto

Keski-Suomen ympäristökeskus katsoo, että arviointiohjelma täyttää eräin tarkennuksin YVA- asetuksen vaatimukset arviointiohjelmalle. Ohjelmalla on mahdollista muodostaa arviointimenettelyn kuluessa hyvä kokonaiskuva hankevaihtoehtojen ympäristövaikutuksista. Seuraavassa on esitetty kannanotot arviointiohjelmaan asiakohdittain.

4 Hankkeen toteuttamisvaihtoehdot

Ohjelmasta ei käy kovin tarkasti ilmi, millä aikataululla ja minkälaisia määriä sivutuotteita aletaan käyttää. Tarvitaan siis tarkennusta, mistä käyvät ilmi korotettavat alueet, rakentamisen eteneminen vaiheittain ja täyttömäärät vuositasolla tai muutaman vuoden arviona. Lienee myös arvioitavissa, paljonko tehtailta on saatavissa lentotuhkaa ja kuitusavea. Jos, miljoonaa kuutiota ei ole saatavissa, täyttöä joudutaan tekemään esim. Patajoen ruoppausmassoilla, louhimalla kalliotiloja ja muualta tuotavilla maa-aineksilla. 

Arviointiselostuksessa tulee esittää lisää selvitystä rakennusteknisistä menettelyistä, joilla varmistetaan, että massat eivät lähde liikkeelle ja aiheuta ympäristövahinkoja. Riskinarviointi on mainittu tehtäväksi sivulla. 28. On syytä korostaa sen perusteellisuutta ja pitkää aikajännettä kauas tulevaisuuteen. Myös Himoskylän jätehuoltoasiat lajittelu- ja kierrätysmahdollisuuksineen on hyvä kuvata luvussa 5 vedenhankinnan ja jätevesien käsittelyn tapaan. 

6.1 VAIKUTUSALUEEN RAJAUS

Ohjelmassa on esitetty vaikutusalueen rajaus, joka on eräin tarkennuksin riittävä. Keskeisiä vaikutuksia tarkastellaan niille ominaisella tavalla ja niiden vaikutusalueet vaihtelevat. Hankkeen toteuttamisella on myös varsinaisen suunnittelualueen ulkopuolella vaikutuksia, jotka otetaan jatkotyössä huomioon. 

Keskeisiä vaikutusalueita ovat valuma-alue, rakentamiskohteet ympäristöineen, teollisuuden sivutuotteiden rakennusaikaiset kuljetusreitit, hankkeen valmistumisen jälkeen valtatie 9:n Säyrylän liittymän mitoitus ja Himoksen näkyvyys maisemassa. Himoksen rinteet näkyvät hyvin valtatielle 9 Himoksen kohdalla mutta jo kauempaakin esim. etelästä valtatietä 9;ltä Partalan  mäeltä. Himoksen alueella ei ole todettu pohjavesiä, mutta hankkeen vaikutukset voivat kohdistua niihin valuma-alueella. Näin ollen vaikutuksia paitsi pintavesiin myös  pohjavesiin tulee tarkkailla valuma-alueella, joka on varsinaisen hankealueen ulkopuolella  

6.2 ARVIOITAVAT VAIKUTUKSET JA KÄYTETTÄVÄT MENETELMÄT

Alueella on vireillä samanaikaisesti yleiskaavan ja asemakaavan laadinta, joita varten on tekeillä erillinen YVA -tarkastelu. Ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta ei käy selvästi ilmi, miten nämä limittyvät toisiinsa. Niissä tehtävät ympäristöä koskevat selvitykset tullaan kuitenkin sovittamaan yhteen (vrt. YVA- lain 267/99 3§) ja käyttämään niissä samoja tietoja, milloin se on tarkoituksenmukaista, vaikka selvityksiä laativat eri konsultit. Tätä on edellytetty myös yleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa käsittelevässä kaavan aloituskokouksessa. Voimassa oleva Himoksen osayleiskaava on vahvistettu v. 2001 ja kaavamuutosprosessin on tarkoitus valmistua kesällä 2006 (s.20). Yleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa  hyväksymisvaihe on ajoitettu vuodelle 2007.

Arviointiohjelmassa on esitetty olemassa olevat tiedot ja tietolähteet ympäristövaikutuksista. Arviointimenetelmien käsittely ohjelmassa on melko niukkaa. Erityisen tärkeäksi nousee tuhka- ja kuitusavitäyttömateriaalien käyttöön liittyvän riskin arviointi maarakentamisessa. Riskiä tulee arvioida erityisesti Patalahden ja Päijänteen kannalta. Mahdollisia kokemuksia vastaavanlaisesta rakentamisesta tulisi pyrkiä löytämään ja esittää niitä arviointiselostuksessa.  Hankkeesta vastaavan  tulee nykytutkimuksen menetelmin selvittää alueelle sijoitettavien materiaalien haitallisten aineiden pitoisuudet sekä liukoisuudet ja estettävä niiden pääsy maaperään ja vesistöihin. 

pohja- ja pintavedet

Hankkeen täyttö- ja peitemateriaalien mahdollinen haitallisuus, liukeneminen ja pääseminen Päijänteen vesistöön tai pohjavesiin tulee arvioida tarkasti. Tämä on hankkeen tärkein ympäristökysymys. 

Arviointiohjelmassa on mainittu selvitettävän pohjaveden virtaussuunnat. Tekstin mukaan suunnittelualueella tehdyissä pohjatutkimuksissa ei ole havaittu pohjaveden pinnankorkeuksia. Aineistosta ei ilmene, kuinka paljon kairauksia tai muita pohjatutkimuksia suunnittelualueella on tehty. Myöskään ei ilmene, tutkitaanko pohjaveden olemassaoloa ja korkeutta jollain muulla tavalla arviointiselostuksen laadintavaiheessa. Vaikutusalueella käytössä olevat kaivot ja lähteet on hyvä ottaa vertailuaineistoksi, mihin hankkeen vaikutuksia voidaan myöhemmin verrata. Kaivojen ja lähteiden veden laatu tulisi tutkia ennen rakentamista ja näiden kohdalla saattaa olla tarpeen tehdä myös pohjaveden korkeushavaintoja virtaussuunnan selvittämiseksi. Tarkennuksena on mainittava, että lähin pohjavesialue on III luokan Huipankulma, jossa on Huipankulman lähde. 

Kuitusavi

Jatkotyössä tulisi kuvata kansantajuisesti kuitusaven ominaisuudet ja siitä olemassa oleva tieto, mikä on sen koostumus, biologinen hajoavuus, haitallisten aineiden pitoisuus ja vaihtelu. On myös arvioitava, miten kuitusavi käyttäytyy Himoksen luonnonolosuhteissa fysikaalisesti ja kemiallisesti. Miten 
esimerkiksi jäätyminen, sade- ja sulamisvesien virtaus kuitusaven päällä sekä sisällä sekä ihmistoiminta vaikuttavat sen kulumisominaisuuksiin tai mahdollisten haitta-aineiden liukenemiseen ja kulkeutumiseen. Samoin tiivistämisen tai tiivistymisen vaikutus kuitusaveen sekä kerääkö kuitusavi ympäristöstä esim. tuhkasta haitallisia aineita.

Tuhka

Tuhkan ominaisuudet tulisi arvioida samalla periaatteella kuin kuitusavenkin. Tuhkassa on tekstin mukaan puulähtöistä ainesta 60–70 %. Tuhkan koostumuksen selvittäminen on tärkeää esim. muun kuin puulähtöisen aineksen merkitys ympäristövaikutuksille. Huomionarvoista on myös, millä tavoin kuidun, tuhkan ja luonnontilaisen täyttömaa-aineksen sisältämät mahdolliset haitta-aineet analysoidaan – tekstissä puhutaan arvioimisesta – ja niiden liukeneminen ja kulkeutuminen todetaan seurannassa. Myös termien "stabiloitu tuhka" ja "tuhkastabilointi" avaaminen on tarpeen.

Rakenne

Kuvan 6. mukaan tuhkasta tehtyä kerroksittaista täyttöä ympäröi kuitusavi ja täyttömaa-aines. On tärkeää arvioida, pääseekö sade- ja sulamisvesi liikkumaan täyttömaa-aineksen pinnalta sen läpi alas tuhkatäyttöä ympäröivään kuitusaveen ja edelleen tuhkatäyttöön sekä alas pohjamaahan tai -kallioon ja  alempiin pohja- ja pintavesiin. Tuhkatäyttöön voinee harkita myös salaojaputkia mahdollisesti imeytyneiden sade- ja sulamisvesien poisjohtamiseksi ja analysoimiseksi. Rakenteellinen peruskysymys, miten vakaa rakenne on erilaisten fyysisten kuormitusten suhteen, tulee ratkaista jo YVA- arvioinnissa, vaikka suunnittelu tarkentuukin myöhemmin yksityiskohtiin, mm. käytetäänkö geotekstiilejä tms. sitomiseen.

Vesihuolto

Himoksen vesihuoltojärjestelyt kuvataan yleiskaavaa varten tehtävässä selvityksessä. Asia on tärkeä alueen kasvaessa ja veden tarve erityisen suuri kehittämisvaihtoehdossa, mihin sisältyy kylpylän rakentaminen. Golfkentän kasteluun on mielekästä käyttää kierrätysperiaatteella rinteiden valumavesiä, jolloin lammikot toimivat samalla laskeutusaltaina.

 vaikutukset luontoon

Yleiskaavassa tehdään tietyt lähtötilanneselvitykset ja arvioidaan kaavasta aiheutuvat ympäristövaikutukset. Molemmilla prosesseilla on yhtymäkohtia. YVA- menettelyn jatkossa tulisi kirjata, missä kohdin hyödynnetään kaavatyössä tuotettavaa materiaalia.  

Himokselle suunniteltujen hankkeiden luontovaikutuksia ei pystytä tällä hetkellä olemassa olevan  tiedon valossa riittävällä tarkkuudella arvioimaan. Viime vuosikymmenellä ja sitä aikaisemmin tehtyjen kaavojen luontoselvitykset eivät täytä niille nykyisin asetettuja vaatimuksia eivätkä aikaisempien kaavojen selvitykset myöskään kata koko hankealuetta. Selkeitä puutteita luontotiedossa on ainakin suunnitellun golfkentän alueella ja Patalahden ranta-alueella (rantaviivalle rakentaminen ja ruoppaukset). Vaellus-  ja moottorikelkkareittien suunnittelualueilta ei myöskään ole aikaisempia luontoselvityksiä. Nämä tiedot hankitaan kaavoitusselvityksissä ja  liitetään YVA- arviointiselostukseen. Siltä osin kuin oleelliset luontoasiat eivät siihen sisälly, tulee ne arvioida lisäksi.

Lainmuutosten kautta tulleista luontoselvitysten lisävaatimuksista mainittakoon vesi-, metsä- ja luonnonsuojelulaissa suojellut luontotyypit ja tietyt uhanalaisia lajeja (esim. liito-orava) koskevat vaatimukset. Himoksen liito-oravaselvitys on käynnissä osana yleiskaavaselvityksiä. Esim. vesilaki suojelee nykyisin luonnontilaiset lähteet, lammet ja uomat. Pelkästään peruskarttatarkastelun perusteella hankealueella on useita lähteitä ja uomia sekä joitakin lampia. Läheskään kaikkia ei ole merkitty karttoihin, joten niiden inventointi tulee sisällyttää luontoselvitykseen, samoin lähteiden virtaamat sekä lähteiden ja kaivojen vesien laatu.

Vaikutukset Yhdyskuntarakenteeseen, maankäyttöön ja maisemaan

Massojen kuljetusten aiheuttamat rakennusaikaiset melu- ja pölyhaitat kuljetusreiteillä tulevat arvioitaviksi erikseen. Rinteen korotuksen aiheuttamat  liikennemäärät  ovat huomattavia, koska karkeasti laskettuna miljoonan kuution massojen siirtely edellyttäisi noin 50 autokuormaa joka arkipäivä aiottuna rakentamisaikana. Kuljetukset saattavat myös painottua siten, että niitä ajetaan joinain aikoina tiheämmin. Kuljetusreiteistä riippuen rinteen rakennusaikainen liikenne kuormittaa Jämsänkosken-Kaipolan-Himoksen välistä valtatie- ja myös pienempää tieverkkoa. Tielaitoksen kanssa tulisi selvittää käytetyn tiestön runkojen kestävyys ja mahdollinen korjausten tarve.

Liikennemäärien arvioinnin lähtötiedot kannattaa tarkistaa, esim. tuleeko VE1:n  3000 autopaikkaa riittämään (nyt 2500 autopaikkaa) verrattuna ravintola-, rinne- ja majoituskapasiteetin kasvuun. Maakuntakaavasta puuttuu Säyrylän eritasoliittymävaraus. Mikäli sellainen joudutaan joskus rakentamaan, tiesuunnitelman vahvistaminen edellyttää merkintää maakuntakaavassa. Liikennemäärien arvioinnissa tulee käyttää vuorokausiarvion lisäksi myös arvioita ruuhkahuippuista hiihtolomakaudella sekä viikonloppuisin ja arvioida yhdessä tielaitoksen kanssa liittymäjärjestelyjen riittävyyttä. Laajenevien laskettelurinteiden lumetus saattaa aiheuttaa sumua ja liukkautta valtatie 9:llä ja tätä kautta vaikuttaa liikenneturvallisuuteen. Hankkeen valmistuminen lisännee jonkin verran liikennettä valtatiellä 9, mutta valtatieverkko pystyy lähtökohtaisesti välittämään hankkeen vuoksi lisääntyneet liikennevirrat niin, että tämä ei edellytä liittymää laajempia valtatielle ulottuvia tarkasteluja ympäristövaikutusten kannalta. 

Huomiota tulee kiinnittää myös rinteiden kesämaisemaan ja ulkonäköön kesäkäyttäjien määrän lisääntyessä Himoksella. YVA- tarkasteluun tulee sisällyttää myös Patajoen ruoppausmassojen läjityksen vaikutustarkastelu, joka on jo tehty ympäristölupaa varten.

6.4. tiedon riitävyys, epävarmuustekijät ja oletukset

Ohjelmavaiheessa kannattaa ennakoida eri rakentamistapojen toteutuskelpoisuutta ja riskejä. Se voi tarkoittaa tässä hankkeessa materiaalien valintaa laen täytössä ja toisaalta alempana sijaitsevissa rakenteissa. Korkeat täyttömassat tuhkalla saattavat olla riskialttiita. Niistä ei ole raportoitu kokemuksia pitkältä ajalta kuten perinteisestä maarakentamisesta on. Tuhkatäytöt saattavat osoittautua sopivimmiksi ohuina täyttökerroksina teiden ja latuverkostojen pohjissa kuin esim. 30 metriä korkeina täyttökerroksina. Hankkeen esittelytilaisuudessa huhtikuussa 2006 tuli esille mahdollisuus, että hankkeessa luovutaan korkeimpien korotusten (n. 30 m.) tekemisestä tuhkalla ja sen vaihtaminen maa-aineksiin. Hankkeen vaikutusten arvioimisella alkuperäisen korotussuunnitelman mukaan olisi yleisempää merkitystä teollisuuden sivutuotteiden ja jätteiden hyötykäytön suurimittaisen hyötykäytön kannalta. Hankkeen epävarmuustekijöihin on luettava myös täyttömassojen riittävyys ja materiaalin vaihtamisen mahdollinen tarve.

6.6 vaikutusten seuranta

Ohjelmassa todetaan, että arviointityön lopuksi selvitetään, onko alueella kohteita, joihin kohdistuu merkittäviä vaikutuksia ja joiden tarkkailu edellyttäisi seurantaohjelman laatimista. Ympäristökeskuksen katsoo seurantaohjelman olevan tässä hankkeessa tärkeä. 

Seurantaohjelmaan kannattaa sisällyttää kaivojen ja lähteiden veden laatu. Samoin kannattaa menetellä Patalahden ja Päijänteen sekä alueen pienvesien suhteen. Rinteiltä kertyviä valumavesiä kannattaa seurata erityisesti alueilta, joissa on tuhka- ja kuitusavitäyttöjä. Patalahti ei ole ollut ympäristökeskuksen säännöllisessä seurannassa, mutta havaintoja on suunnilleen vuosittain Patalahti 1 pisteestä, lisäksi on muitakin havaintopaikkoja. Patalahden ja Päijänteen seuranta voinee palvella myös Patajoen kunnostuksen ympäristöluvan tarpeita. Sammallahdella tehdään ilmeisesti myöhemmin venesataman rakentamiseen liittyviä ruoppauksia, jotka lisäävät kiintoainetta ja sameutta. Ympäristökeskuksella on Päijänteellä tarkkailupiste (Siikaselkä, Päijänne 611 c). Tarkkailuohjelmaan kannattaa sisällyttää myös maaperä (kairausnäytteitä täyttöalueilta), jolloin on mahdollista seurata täyttömateriaalien tilaa aikojen kuluessa. 

6.7. riskin arvio

Arviointiohjelmaan sisältyy riskien arviointi. Ohjelman tekstin perusteella riskin arvioinnissa otetaan huomioon ainakin vesien aiheuttamat epävakavuudet rakenteeseen. Tässä tulee ottaa huomioon vaihtelevat sääolot ja ihmisten aiheuttama kuormitus. Toinen keskeinen kysymys on haitta-aineiden liukeneminen ja kulkeutuminen imeytyvien sade- ja sulamisvesien mukana. Ne on tarkoituksenmukaista ohjata laskeutusaltaiden kautta ensisijaisesti kierrätykseen (viherkenttien kastelu) ja tarvittaessa asianmukaiseen jäteveden käsittelyyn. Ympäristövaikutusten arvioinnissa tulee muodostaa käsitys ojitus- ja varoaltaiden alustavasta tilantarpeesta Himoksen alueella, joka tarkentuu myöhemmin hankkeen edetessä ympäristölupavaiheeseen.

7 tarvittavat luvat

Hankkeen aikaisemmat suunnitelmat ja tarvittavat luvat on todettu arviointiohjelmassa. Itä-Suomen vesioikeuden 17.10.2000 antamassa päätöksessä nro 1/00/1 ja Itä-Suomen ympäristölupaviraston 14.1.2005 antamassa päätöksessä 5/05/1 on määritelty lupaehdot, joilla Patajoen uoman perkaus, pohjapato ja pienvenesulku voidaan tehdä. Nykyisen luvan mukaan työt on aloitettava 16.11.2007 mennessä ja lupa on voimassa 16.11.2009 saakka. Vesistörakentamiset jotka eivät sisälly em. lupaan saattavat myös edellyttää  ympäristölupaviraston lupaa. Nämä ratkaisut ja niiden lupatarve tulee tarkastella arviointiselostus- vaiheessa ja myöhemmin ympäristökeskuksen kanssa tarkemman suunnittelun yhteydessä. 

Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo

Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja mielipiteiden esittäjille. Lausunto on nähtävissä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa sekä internetosoitteessa www.ymparisto.fi/ksu - > Ympäristönsuojelu - > Ympäristövaikutusten arviointi YVA - > Vireillä olevat YVA-hankkeet. Ympäristökeskus on luovuttanut kopiot arviointiohjelmasta saamistaan lausunnoista ja mielipiteistä hankkeesta vastaavalle Jämsek Oy:lle. Alkuperäiset lausuntoasiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa.

Johtaja		Risto Palokangas

Ylitarkastaja		Esa Mikkonen

TIEDOKSI		Lausuntojen ja mielipiteiden esittäjät
		Ympäristöministeriö
Suomen ympäristökeskus/2 kpl arviointiohjelmia
Alueelliset ympäristökeskukset

Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku. 

Suoritemaksu on 3400 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaan. Hankkeesta vastaava, joka katsoo lausunnosta perittävän maksun virheelliseksi, voi vaatia siihen oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.