10.6.2003	KSU-2002-R-32/53

Fingrid Oyj Toivila-Vihtavuori- YVA 

 Lausunto ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta

 Keski-Suomen ympäristökeskus toimii ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun
 lain (468/1994 ja 267/1999,YVA- laki) mukaisena yhteysviranomaisena Fingid Oyj:n 400
 kV:n voimajohtohankkeessa. Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn vireille tulon peruste
 oli YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 8) energian ja aineiden siirto
 sekä varastointi/ c) vähintään 220 kilovoltin maanpäälliset voimajohdot, joiden pituus on yli
 15 kilometriä

 Hanke ja sen vaihtoehdot

 Päävaihtoehtona on tarkasteltu seutukaavan mukaista ohjeellista johtoreittiä 400 kV:n
 voimajohdolle Jämsän Toivilan muuntoasemalta Petäjäveden kautta Laukaan Vihtavuoreen.
 Voimajohdon pituus on 86 km ja sen alle jää metsää karkeasti arvioituna 180 ha.
 Päävaihtoehdolle on selvitetty alavaihtoehtoina seuraavia linjauksia: A. Petäjäveden
 muuntoaseman pohjoispuolelta kiertävät vaihtoehdot (A1 ja A2), B. Puuppolan kylän
 pohjoispuolen kierto ja C. Ilmavoimien suunnitellun varalaskupaikan kiertäminen
 eteläpuolelta. 0- vaihtoehtoa ei ole käsitelty, koska hankkeesta vastaavan mukaan
 kantaverkon vahvistaminen Keski-Suomen alueella on välttämätöntä.

 Tiedottaminen, kuuleminen ja lausuntojen pyytäminen

 Arviointiselostus oli julkisesti nähtävillä 7.3. – 11.4.2003 välisenä aikana Jämsän,
 Jämsänkosken, Petäjäveden, Jyväskylän maalaiskunnan ja Laukaan kunnanvirastojen
 ilmoitustauluilla sekä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa. Lisäksi kuulutus oli nähtävillä
 Jämsän, Jämsänkosken, Petäjäveden, Tikkakosken ja Vihtavuoren kirjastoissa. Hanketta
 koskevia yleisötilaisuuksia ei järjestetty enää arviointiselostuksen valmistuttua, mutta
 ohjelman laadintavaiheessa niitä järjestettiin kahdesti. Tällä hankkeesta vastaava pyrki
 painottamaan yleisön vaikutusmahdollisuuksia jo ohjelman laadintavaiheessa, jotta
 kannanotot voitaisiin huomioida arviointiselostuksen laadinnassa. Hanketta koskevat www-
 sivut Fingrid Oyj julkaisi arviointimenettelyn aikana osoitteessa www.toivilavihtavuori.net. 
 Kuulutus arviointiselostuksesta julkaistiin neljässä hankealueen lehdessä: Koillis-Häme,
 Petäjävesi -lehti, Paikallisuutiset ja Laukaa-Konnevesi- lehti.

 Ympäristökeskus lähetti arviointiselosotuksesta lausuntopyynnön seuraaville:
 Jämsän kaupunki, Jämsänkosken kaupunki, Petäjäveden kunta, Jyväskylän maalaiskunta,
 Laukaan kunta, Keski-Suomen liitto, Keski-Suomen metsäkeskus, Luonnonsuojeluliiton
 Keski-Suomen piiri, Ilmailulaitos, Ilmavoimien Esikunta, Länsi-Suomen lääninhallituksen
 Jyväskylän palveluyksikkö, Keski-Suomen museo ja Museovirasto.

 Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä

 Harri Ahonen sekä Sirpa ja Seppo Kuusinen, Petäjävesi 

 Harri Ahonen ja Kuusiset vastustavat vaihtoehtoja 1a ja 2a. Vaihtoehto 2 ei ole heidän
 esityksensä. Vaikutukset ihmisten elinoloihin/maisemaan eivät ole melko vähäisiä kuten
 arviointiselostuksessa mainitaan (s.6). Sisätiloista katsottuna voimajohto näkyisi ikkunasta
 sekä haittaisi maisemallisesti. Ulkona liikuttaessa se olisi välittömässä näköpiirissä.
 Voimajohdot rajoittaisivat maan käyttöä ja suunnitteilla olevaa lisämaatalouselinkeinoa.
 Myös nykyinen hevosten pito olisi vaarassa. Jos linja rakennetaan vaihtoehdon 1 tai 2
 kohdalle, niin sen ja vanhan sisäpiiriin jäävien asukkaiden terveys on vaarassa. Tilojemme
 kovan maan metsät pirstoutuisivat elinkelvottomiksi ja linjat pirstoisivat liaksi luonnonoloja.
 Päävaihtoehdon voimajohtolinjaus on Petäjäveden kohdalla hyvä. Suurin osa
 voimajohdoista sulautuisi jo olemassa olevaan. Uutena vaihtoehtona ehdotamme
 vaihtoehtoa 3, jos päälinjaus Petäjäveden muuntoaseman läheisyydessä ei käy. Uusi linjaus
 on esitetty kartalla muistutuksen liitteenä.

 Mirja ja Antero Hämäläinen, Petäjävesi

 Hämäläiset vastustavat vaihtoehtoa A1. Linja sijoittuu 100 m:n päähän kiinteistöstämme ja
 muutoinkin alueella sijaitsevan asutuksen välittömään läheisyyteen. Linjauksen laatijalle ei
 ole ollut käytettävissä ajan tasalla olevaa karttaa olemassa olevasta asutuksesta. Lisäksi
 linjaus on sijoitettu harjanteelle ja se näkyy näin ollen kauas. A1 vaihtoehdolle esitetään
 parempi reitti, oheistetussa liitteessä nimellä A1B. Reitti hyödyntää paikallista maaston
 alavaa kohtaa. Vaihtoehdolle A2 esitetään tarkennusta, joka on asukkaiden kannalta
 parempi, oheistetussa lausunnossa nimellä A2B. Tämäkin reitti hyödyntää maaston notkoja
 ja sulautuu asumattomaan alueeseen. Ympäristöarvioinnissa ei ole selvitetty
 terveysvaikutuksia.

 Ilmavoimien esikunta

 Ilmavoimien esikunta ilmoittaa kantanaan, että reittivaihtoehdon C mukainen vaihtoehto
 tulisi toteuttaa.  

 Jyväskylän maalaiskunta

 Kunnanhallitus yhtyy lausunnossaan ympäristölautakunnan, kaavoitus- ja
 rakennuslautakunnan sekä teknisen lautakunnan lausuntoihin. Hankkeen tarpeellisuutta
 perustelevia laskelmia ei ole esitetty, ja vaihtoehtoja on liian vähän. Luontoinventointeja
 maastossa ei ole tehty. Esitetty maisema-analyysi on ylimalkainen eikä vastaa
 arviointiohjelmassa esitettyyn toivomukseen vaikutusten arvioinnista erityisesti vesistöjen ja
 asutuksen lähellä. Maakunnallisesti arvokkaiden maisema-alueiden kohdalta puuttuvat
 havainnekuvat ja muualla koko arviointi. Kuukanpään alueella hankkeen vaikutukset ovat
 haitallisia molemmissa vaihtoehdoissa. Arviointiselostuksen puutteellisuuden ja
 keskeneräisyyden vuoksi vaihtoehtojen ympäristövaikutuksiin ei muilta osin voi ottaa
 kantaa. Nyrölässä seutukaavasta poikkeava linjaus on perustellun tuntuinen ja Puuppolassa
 suositeltava linja on 110 kV:n linjan vieressä seutukaavan mukaisena mutta muutettuna
 vaihtoehto B:ksi (Puuppolan pohjoispuolen kierto). Varalaskupaikka on mahdollista
 toteuttaa Tikkakosken risteyksen pohjoispuolella.

 Jämsänkosken kaupunki

 Kaupunginhallitus toteaa lausuntonaan, ettei sillä ole huomautettavaa arviointiselostuksesta.

 Keski-Suomen liitto

 Selvitetyt ympäristövaikutukset on esitetty pääluokittain selkeästi. Lisäksi selostuksessa on
 pelkistetysti vertailtu vaihtoehtoisten linjausten aiheuttamia merkittävimpiä vaikutuksia. Liitto
 kiinnittää huomiota puutteisiin luonnonoloihin liittyvissä arvioinneissa. Tämä johtuu lähinnä
 maastotöihin perustuvien luontoselvityksien puuttumisesta. Selvitysten tekeminen ennen
 arviointiselostuksen valmistumista olisi tarkentanut sekä ympäristövaikutusten arviointia että
 arvioinnin pohjalta tehtäviä johtopäätöksiä. Arviointimenettelyssä päävaihtoehtona on
 tarkasteltu seutukaavan mukaista ohjeellista johtoreittiä, jolle on selvitetty alavaihtoehtona
 neljää eri linjausta. Liitto pitää seutukaavasta poikkeamista mahdollisena. Tavoiteltavana
 lopputuloksena voimalinjalle tulisi olla reitti, jossa ympäristöhaitat ovat mahdollisimman
 vähäiset.

 Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys ry.

 Vaikka arviointi on laadittu laajalle ja merkittävälle hankkeelle, ovat arvioinnin perustana
 olevat linnustotiedot täysin puutteelliset. Inventointiin perustuvia tietoja on vain Natura-
 alueelta, mutta niissäkin on puutteellisuuksia. Lisäksi käytössä on ollut hajahavaintoihin
 perustuvaa aineistoa. Arviointi ei sisällä täsmällisiä maastoinvestointeja. Hankkeen
 pirstomien metsäisten elinympäristöjen merkitystä luonnon monimuotoisuuden kannalta ei
 käsitellä. Linnustovaikutusten arviointia tulee täydentää. Arviointiselostuksessa ei ole otettu
 luonnonsuojelulain mukaisesti kantaa siihen, heikentääkö hanke merkittävästi niitä
 luonnonarvoja, joiden perusteella hankealueen tuntumassa sijaitsevat kohteet on valittu
 Natura 2000 –verkostoon. Linjausvaihtoehdosta riippumatta hanke aiheuttaa ongelmia
 myös sijoittuessaan tärkeille muutonaikaisille levähdysalueille
 (Tervajärvi-Kuukasojanaukea, Lehesjärven-Vähäjärven välinen salmi. Isojen lintujen
 liikehdintä alueella kasvattaa olennaisesti törmäysriskiä, jota tulee vähentää varoituspalloin
 riittävän laajalla osalla linjaa. Uusi 400 kV.N linja ja nykyinen 110 kV:n linja tulisi sijoittaa
 etäämmälle kerääntymisalueista arvokkaimmasta Tervajärven – Kuukasojan aukean
 alueesta. Varoituspallojen tarve vähenisi, jos linja sijoitettaisiin kokonaan linnustollisesti
 merkittävän maisema-alueen ulkopuolelle. Elinympäristön pirstoutumisesta kärsivien lajien
 osalta selostus rajoittuu pitkälti työnaikaisen häiriön muodostumiseen. Olennaisempaa olisi
 ollut tarkastella linjan pitkän ajan vaikutuksia siihen linnustoon, joiden elinympäristöä hanke
 hävittää.

 Hankkeen linnustovaikutukset on selvitetty hyvin puutteellisesti ja vaikutusarvioinnin
 täydentäminen on tältä osin välttämätöntä. Uuden 400 kV:n linjan sijoittuminen Tervajärven
 – Kuukasojanaukean alueelle on kestämätön ratkaisu, ja hankkeen toteuttaminen
 linnustoarvoja oleellisesti heikentämättä edellyttää linjan sijoittamista selvästi etäämmälle
 merkittävästä kerääntymisalueesta sekä – mikäli linja sijoitetaan Lehesjärven – Vähäjärven
 ja Tervajärven – Kuukasojanaukean välille – sen merkitsemistä varoituspalloin Tervajärven
 ja Salmelantien välisellä alueella. Kaikkein suotavinta olisi, että linja sijoitettaisiin kokonaan
 linnustollisestikin arvokkaan maisema-alueen ulkopuolelle.

 Keski-Suomen museo

 Keski-Suomen museo pitää arviointiselostusta riittävänä hankkeen toteuttamista varten.
 Keski-Suomen museon vuonna 2003 tekemässä maakunnallisesti merkittävien rakennusten
 ja kulttuuriympäristöjen selvitystyössä ei ole tullut esiin sellaisia rakennussuojelu- tai
 maisema-alueita, joiden säilyminen hankkeen takia olisi uhattuna. Seutukaavan muuttaminen
 Puuppolan kylän kiertävän alavaihtoehto B:n kaltaiseksi on perusteltua. Johtokäytävä
 Kuukanpään maakunnallisesti arvokkaassa kulttuurimaisemassa tulee suunnitella niin, että
 maiseman esteettiset haitat minimoidaan. Voimajohtokäytävän avaaminen Petäjäveden
 kirkonkylän pohjoispuolelle on museon mielestä tärkeää asutuksen maisemahaittojen
 estämiseksi.

 Laukaan kunta

 Kunnanhallitus yhtyy lausunnossaan ympäristö- ja maaseutulautakunnan antamaan
 lausuntoon. Suunnitellun voimajohdon läheisyydessä asutus on harvaa ja näin ollen haitat
 ihmisten elinoloille jäävät melko vähäisiksi. Vaikutukset  luonnonoloihin jäävät vähäisiksi ja
 ne ovat pääasiassa rakentamisen aikaisia häiriöitä eläimille. Vaikutusta tullaan lieventämään
 ajoittamalla rakennustyöt kesäkauden ulkopuolelle. Voimajohdolla ei ole Vihtavuoressa
 vaikutuksia alueen virkistyskäyttöön ja ulkoilureitistöihin. Voimajohdon sijoittuessa
 tasaiseen metsäiseen maastoon, se ei näy maisemassa kovin hyvin, mutta johtoaukeaman
 tuntumassa sen esteettinen häiriö koetaan voimakkaana. Vihtavuoressa ei ole voimajohdon
 lähialueella (<150 metriä) sijaitsevia rakennuksia tai rakennuslupia, eikä väestölle näin ollen
 aiheudu ionisoimattoman säteilyn mukaista altistumista sähkö- ja magneettikentistä.

 Aatto Lemettilä, Tauno Kytölehto, Ilpo Lemettilä, Petäjävesi

 Linjalla tapahtuvat toimenpiteet osoittavat, että kyseessä on käyttötarkoituksen muutos ja
 uudistaminen, joten on aiheellista tarkastella korvausasioita uuden aikakauden alkaessa.
 Nykyinen aikakausi alkoi yli 50 vuotta sitten. Linjakäytävä tulee säilyttää entisellään tai
 kaventaa sitä. Linjoista on haittaa linnuille. Rakennettaessa linjaa uudelleen on sen
 ulkopuoliset kulkutiet (esim. yksityistiet ja metsäautotiet) määriteltävä etukäteen ja
 pidettävä kulkureiteillä katselmus sekä ennen linjan rakentamista että linjatöiden loputtua.
 Töiden aikana tulee kulkuyhteyksien olla jatkuvasti kunnossa teiden alkuperäistä käyttöä
 varten. Tarkastajina voisivat olla kunnan tieasioista vastaava rakennusmestari ja
 metsäkeskuksen tieasioita hoitava edustaja sekä alueella oleva MTK:n ympäristöasiamies,
 joita on joka pitäjässä.

 Länsi-Suomen lääninhallitus, Sosiaali- ja terveysosasto, 
 Jyväskylän palveluyksikkö

 Arviointiselostus on laadittu asiantuntevasti ja siinä on käsitelty ympäristövaikutuksia melko
 monipuolisesti ja havainnollisesti. Lähialueen asukkaiden mielipiteitä on kartoitettu
 yleisötilaisuuksien avulla ja otettu huomioon esitetyissä toteutusvaihtoehdoissa. Sähkö- ja
 magneettikenttien terveysvaikutuksia on arvioitu selvittämällä linjan läheisyydessä alle 150
 metrin etäisyydellä olevat rakennukset (74) ja rakennusluvat (18). Esityksestä on
 pääteltävissä, etteivät eri johto-osuuksien kenttien voimakkuudet ylitä sosiaali- ja
 terveysministeriön asetuksen raja-arvoja johtokäytävän ulkopuolella millään osuudella.
 Sähkökentän voimakkuus ylittää raja-arvon välittömästilinjan alla ja lähimmäksi raja-arvoa
 se asettuu johtokäytävän laidalla Jämsä-Petäjävesi –välillä, missä johtokäytävän itäreuna
 jää kapeammaksi kuin 400 kV:n linjoilla yleisesti käytetty 21+10 metriä.

 Museovirasto

 Voimalinjavaihtoehtojen alueelta ei Museoviraston nykyisten tietojen mukaan tunneta
 kiinteitä muinaisjäännöksiä, joten Museovirastolla ei ole asiasta muinaismuistolain
 (295/1963) mukaista huomautettavaa. Rakennetun ympäristön osalta lausunnon antaa
 Keski-Suomen museo.

 Paavo Nieminen ja Aulis Oksanen, Kuikka

 Voimajohdon paikkaa voisi vielä tarkentaa Haukilammen ja Vääräpään lammet ja lähteet
 –Natura-alueen kohdalta. Voimalinja menisi näiden alueiden välistä ja samoin Pienen
 Joutenlampin ja Natura-alueen välistä vähintään 40 metriä rantaviivasta voimalinjajohdon
 keskilinjalle, liite 5.

 Eino ja Martta Simpanen, Puuppola, Leena Simpanen, Jyväskylä omasta ja Reino
 ja Maire Simpasen puolesta, Lasse Simpanen, Puuppola, Perttu Korhonen,
 Jyväskylä, Kaisa Korhonen, Helsinki, Heidi Simpanen, Jyväskylä, Jussi
 Simpanen, Jyväskylä, Esko Simpanen, Jyväskylä (Kaikki tilat Jyväskylän
 maalaiskunnan Korttajärven kylässä), Matti ja Eija Simpanen, Jyväskylä,
 Marjatta ja Ville Korhonen, Jyväskylä. Asianajajana Kalevi Kujala Jyväskylästä.

 Arviointiselostuksessa on sinisellä katkoviivalla piirretty linjausvaihtoehto nimetty
 asukkaiden esittämäksi. Näin ei kuitenkaan ole. Allekirjoittaneiden esittämä
 linjausvaihtoehto kulkee selvästi pohjoisempana kuin mainittu arviointiselostuskarttaan
 piirretty VE B –vaihtoehto. Allekirjoittaneet ovat esittäneet tästä 12.12.2002 päivätyn
 kirjelmän Sito- konsulteille ja Keski-Suomen ympäristökeskukselle. Tämä vaihtoehto, joka
 on oheistettu muistutuksen liitteessä nro 1, tulisi ottaa vaihtoehdoksi arviointiin ja täydentää
 arviointiselostusta, joka ei ole riittävästi ottanut huomioon laajentunutta asutusta ja
 kaavoitusta. Allekirjoittajat vaativat, että mikäli johdon rakentaminen on välttämätöntä, se
 linjataan yhteen suunnitteilla olevan yhdystien ja olemassa olevan metsäautotien kanssa.
 Suunnitteilla olevan 400 kV:n voimajohdon ja muiden voimajohtolinjojen haitat tulee
 arvioida kokonaisuutena ottaen huomioon niihin suunnitellut risteykset ja niistä aiheutuvat
 magneettikentät ym. haitat asutukselle. Nyt arviointiselostuksessa ei ole otettu huomioon
 muiden johtolinjojen yhdistämistä ja mahdollista kasvua ja niiden risteämistä suunnitellun
 400 kV:n linjan kanssa.

 Ympäristökeskuksen lausunto

 Tavoiteltavana lopputuloksena voimalinjalle tulisi olla reitti, jossa ympäristöhaitat ovat
 mahdollisimman vähäiset. Arviointimenettely on tarjonnut mahdollisuuden vaikuttaa
 haitallisten vaikutusten vähentämiseen linjausvaihtoehtojen kautta uudessa
 maastokäytävässä. Tarkasteltavat ympäristövaikutukset on tunnistettu arviointiohjelman
 pohjalta ja lähtökohtana on ollut kattavuus niiden tarkastelussa. Selvitetyt
 ympäristövaikutukset on esitetty pääluokittain selkeästi. Lisäksi selostuksessa on
 pelkistetysti vertailtu vaihtoehtoisten linjausten aiheuttamia merkittävimpiä vaikutuksia.

 Ympäristökeskus kiinnittää huomiota puutteisiin luonnonoloihin liittyvissä selvityksissä. Ne 
 johtuvat maastotöihin perustuvien luontoselvityksien puuttumisesta. Selvitysten tekeminen
 ennen arviointiselostuksen valmistumista olisi tarkentanut ympäristövaikutusten arviointia ja
 sen pohjalta tehtäviä johtopäätöksiä linjan sijoittamisesta.

 Arviointiselostus ei ole riittävä. Arviointiselostuksen tiedot ovat perustuneet lähinnä Natura-
 alueiden saatavissa olleisiin aineistoihin ja hajanaiseen olemassa olevaan tietoon. Uudessa
 maastokäytävässä Rautialan ja Pohjois-Puuppolan välillä tulee suorittaa kattava
 maastoselvitys luonnonolosuhteista linjan sijoittamista varten. Hankkeen vaikutuksia
 linnustoon tulee arvioida maastoselvitysten yhteydessä. Selvityksessä tulee arvioida linjan
 sijoittelun pohjaksi myös hankkeen vaikutuspiiriin jäävät elinympäristöt ja niiden luonnon
 monimuotoisuus. Tarkastelun tulee olla rakennusaikaisia vaikutuksia laajempi sisältäen
 hankkeen pitkäaikaiset vaikutukset. Myös hankkeen maisemallisia vaikutuksia tulisi tässä
 yhteydessä käsitellä erityisesti vesistöjen ja asutuksen lähellä.

 Arvio hankkeen ympäristövaikutuksista 

 Hankkeen vaikutukset ympäristöön aiheutuvat lähinnä linjan uudesta osasta. Suurimmalta
 osin matkaa linjaus on vanhalla paikallaan, missä ympäristövaikutukset näyttävät jäävän
 vähäisiksi. Vanhoja voimajohtolinjoja noudattava täydennysrakentaminen ei näytä
 aiheuttavan suuria ympäristövaikuksia. Myös ihmisiin kohdistuvista vaikutuksista enimmät
 näyttävät seuraavan  linjan uusista sijaintivaihtoehdoista. Vaikutukset keskittyvät
 Petäjäveden kirkonkylän pohjoispuolelle ja Puuppolaan Korttajärven kylän pohjoisosaan.
 Näistä paikoista tuli kuulemisessa eniten kannaottoja ja ehdotuksia linjauksesta. Laukaan
 puolella Vihtavuoren suunnalla näitä vaikutuksia ei näytä harvasta asutuksesta johtuen
 olevan.

 Petäjäveden kirkonkylän pohjoispuolella uusi linjaus näyttää aiheuttavan haittoja paikallisille
 asukkaille, mutta luontovaikutukset näyttävät jäävän niitä vähäisemmiksi. Petäjäveden
 kohdalla arviointiselostuksessa esitetty vaihtoehto A2 ei ole asukkaiden yksimielisesti
 kannattama vaihtoehto, vaan silläkin on vastustajia, jotka kannattavat seutukaavan
 mukaista päävaihtoehtoa tai esittämiään uusia vaihtoehtoja. Paikalliset asukkaat ovat
 esittäneet muuntoaseman pohjoispuolelle sekä uuden linjauksen että tarkennusta
 arviointiselostuksessa tehtyyn ehdotukseen. Suursuon itäreunaa pitkin koillissuuntaan on
 tehty uusi linjausehdotus ks. liitekartta ja myös ehdotettu uloimman kiertovaihtoehdon
 viemistä esitettyä hiukan pohjoisemmaksi.

 Seutukaavan mukaisen vaihtoehdon toteuttaminen johdinkentän pohjoisreunaan sai myös
 kannatusta muistutuksissa ja jäänee niiden rinnalle harkintaan. Sen lähelle jäisi 14
 rakennusta. Palautteessa kiinnitettiin huomiota tieyhteyksien turvaamiseen työn
 rakennusvaiheessa ja myös siihen, että linjauksen laatijalle ei olisi ollut ajan tasalla olevaa
 karttaa asutuksesta. Vaihtoehtoisten ehdotusten käsittely Petäjävedellä ennen voimajohdon
 tarkempaa suunnitteluvaihetta on vielä tarpeen. Fingrid aikoo järjestää tästä aiheesta
 paikallisen yleisötilaisuuden.

 Ympäristökeskus katsoo, että arviointiselostuksessa esitetty Puuppolan pohjoispuolen
 kierto ei ole riittävä ottaen huomioon toteutunut ja kaavoitettu asutus. Korttajärven kylän
 pohjoisosalla on tarpeen selvittää mahdollisuutta vanhan Saarijärven tien ylittävän linjauksen
 siirtämiseksi arviointiselostuksen vaihtoehtoa B (Puuppolan pohjoispuolen kierto)
 pohjoisemmaksi Autiokankaan risteyksen ja sen pohjoispuolella olevan suon eteläreunan
 väliselle alueelle. Näin voitaisiin ottaa huomioon yhtäältä Korttajärven kylän laajentunut
 asutus ja toteutunut asuntojen kaavoitus sekä toisaalta pohjoisen puolella vastaan tuleva
 Autiokankaan vanha asutus. Tällainen linjauksen siirto voisi mahdollistaa myös vanhan
 Saarijärven tien länsipuolella olevan metsäautotiekäytävän käyttöä  linjauksena. Seudun
 olemassa olevien pienempien sähkölinjojen suunnitellut muutokset hankkeen vaikutuksesta
 on suositeltavaa vielä päivittää ja käsitellä niiden yhteisvaikutusta risteävän 400 kV:n linjan
 kanssa paikallisten asukkaiden elinolosuhteisiin paikallisessa tilaisuudessa. Puuppolan
 pohjoispuolen kiertäminen vie linjan maakunnallisesti arvokkaaksi luokitellun Puuppolan
 maisema- alueen rajojen ulkopuolelle.

 Iso Joutenlampi, Haukilampi ja Savilampi muodostavat syksyisin ja keväisin
 levähdyspaikan joutsenille kymmenten joutsenten kiertäessä lampia. Alue muodostuu
 seitsemästä lammesta ja useasta lähteestä, kuruista ja harjuista. Suunniteltu johtolinja
 halkoo seutua. Voimalinjan siirtämistä pois vesialueilta tulisi harkita, arviointiohjelmassa
 suunnitellusta sijainnista lounaan suuntaan, (ks. Aulis Oksasen muistutus/liitekartta). Siirto
 olisi perusteltua sekä maisemallisesti että lampien virkistyskäyttömahdollisuuksien kannalta.
 Hauki- ja Savilampien rannalla on kaksi rakenteilla olevaa kesämökkiä, jotka on
 rakennettu ympärivuotiseen käyttöön.

 Vaikutukset muihin maan käyttösuunnitelmiin

 Ilmavoimien toivoman lentokoneiden varalaskupaikan siirtomahdollisuus Tikkakosken
 risteyksen pohjoispuolelle on esitetty Jyväskylän maalaiskunnan lausunnossa. On
 huomionarvoista, että tämä mahdollistaa olemassa olevan 110 kV:n linjan ja uuden
 johtolinjan viemisen samassa joskin nykyistä leveämmässä maastokäytävässä 4- tien yli.
 Näin ollen uuden maastokäytävän avaamiselta Kuukanpään aukealle voitaisiin välttyä. Niin
 tässä seutukaavan mukaisessa kuin eteläisemmässä vaihtoehdossa C tulee sähkölinja
 halkomaan maakunnallisesti arvokasta Kuukanpään aukean maisemaa, mutta seutukaavan
 mukainen linjaus on katsottu vähemmän haitalliseksi. Kuukasojan aukealla on tarpeen
 varustaa rakennettavat johtimet varoituspalloin riittävän pitkällä matkalla seudun
 huomattavan linnuston takia. Vaihtoehtoisilla linjauksilla voidaan kiertää Puuppolan arvokas
 maisema alue.

 Keski-Suomen tiepiiri on tarkentanut seutukaavan mukaista seututiehanketta Nelostieltä
 Koivumäen eteläpuolelta Uuraisten suuntaan. Tarkennus on esitetty
 Kirri-Tikkakoski-Vehniä –valtatiehankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostuksen
 liitteessä 2 Vaihtoehdot, kartat. Tämä tie tulisi kulkemaan myös Autiokankaalla ja sen
 soveltuvuus ja käyttömahdollisuus joltakin osin linjan sijaintipaikkana tulisi selvittää.
 Valtakunnalliset alueidenkäytön tavoitteet tulisi ottaa huomioon voimalinjan sijoittamisessa
 pyrkimällä käyttämään hyväksi olemassa olevia rakennettuja maastokäytäviä. Hankkeen
 taloudelliset vaikutukset maan omistajille tullaan käsittelemään lunastuslupamenettelyssä.

 Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo

 Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille ja muistuttajille,
 joiden osoitetieto on saatu. Lausunto on nähtävissä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa
 sekä internetosoitteessa www.ymparisto.fi/poltavo/yva/arkisto/ksu/7/index.htm.
 Lähetämme kopiot arviointiselostuksesta saaduista lausunnoista ja muistutuksista
 hankkeesta vastaavalle. Alkuperäiset asiakirjat säilytetään Keski-Suomen
 ympäristökeskuksessa.

 Ympäristökeskuksen johtaja
 Risto Palokangas

 Ylitarkastaja
 Esa Mikkonen 

 Jakelu:
 Muistutusten esittäjät
 Jämsän kaupunki
 Jämsänkosken kaupunki
 Petäjäveden kunta
 Jyväskylän maalaiskunta
 Laukaan kunta
 Keski-Suomen liitto
 Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys ry.
 Ilmavoimien Esikunta
 Länsi-Suomen lääninhallituksen Jyväskylän palveluyksikkö
 Keski-Suomen museo
 Museovirasto
 Suomen ympäristökeskus
 Alueelliset ympäristökeskukset
 Länsi-Suomen lääninhallitus
 Energiamarkkinavirasto
 Kauppa- ja teollisuusministeriö

 Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku

 Suoritemaksu on 8360 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy
 ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen
 maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo,
 että lausunnosta perittävän maksun määräämisessä on tapahtunut virhe, voi vaatia siihen
 oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän
 lausunnon antamispäivästä.