29.10.2002                                                                                      KSU-2002-R-32/53

 Fingrid Oyj 

 Keski-Suomen ympäristökeskus toimii ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun 
 lain (468/94 ja 267/99) mukaisena yhteysviranomaisena Fingrid Oyj:n hankkeessa 400 kV
 voimajohto Toivila (Jämsä) – Vihtavuori (Laukaa). Ympäristövaikutusten arviointiohjelma
 oli julkisesti nähtävänä 10.9. – 10.10.2002. Ympäristökeskus sai arviointiohjelmasta
 kuulemisessa 14 lausuntoa ja mielipidettä, joiden joukossa oli yksi 15 allekirjoittajan kirje.  

 Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä 

 Tapani Haarala, Petäjävesi 

 Vastustaa linjan tekoa nykyisen Äänekoski- linjan viereen Petäjävedellä Korpimäki 16:8
 kohdalla. Tilan kovan maan metsät pirstoutuvat elinkelvottomiksi (sähkölinjat, suot, tiet).
 Linjaus sopii parhaiten muuntoaseman pohjoispuolelta ohittaen talot (suoalueita,
 joutomaita). 

 Ilmavoimien esikunta 

 Uuden 400 kV:n johtoreitin muuttaminen tien E75 ylityksessä etelämmäksi on ehdottoman
 tärkeää. Perusteena on johtoreitin kohdalle tienparannuksen yhteydessä rakennettavaksi
 suunniteltu lentokoneiden varalaskupaikka, jonka käytön linja tulisi estämään. Siirrolla
 mahdollistetaan lentoonlähtöjen ja laskujen edellyttämä lentoturvallisuussektori. Lausuntoon
 on liitetty karttapiirros. Siirrettävän johtoreitin tarkempi paikka esitetään suunniteltavaksi
 maastokatselmuksessa. Siirtoesitys koskee myös olemassa olevaa 110 kV:n johtoa. 

 Jyväskylän maalaiskunta 

 Kunnanhallitus antaa lausunnon, kaavoitus- ja rakennuslautakunta sekä
 ympäristölautakunta ovat käsitelleet asiaa. Suunnittelualueelta on Jyväskylän maalaiskunnan
 osalta olemassa erittäin vähän luontotietoja, jotka kaikki on annettu suunnittelijoiden
 käyttöön. Olemassa olevan tiedon avulla ei voida riittävän hyvin arvioida hankkeen
 ympäristövaikutuksia. Arvokkaat luontokohteet, ainakin kasvillisuus ja liito-oravien
 elinpiirit, suunnittelualueelta tulee selvittää kesäkaudella tehtävin maastoinventoinnein.
 Inventoinnin tulee ulottua myös seutukaavan mukaiselle linjaukselle. Jaksolla Pihlasmäki –
 Autiokangas korostuvat maisemalliset ja Natura- vaikutukset, ja arviointiin lienee syytä
 sisällyttää vaihtoehtoja voimajohtoreitin sijainnista ko. välillä. 

 Hankkeen vaikutuksia maisemaan tulisi arvioida yksityiskohtaisesti paitsi valtakunnallisesti
 ja seudullisesti arvokkaissa maisemissa kuten arviointiohjelmassa esitetään, myös asutuilla
 alueilla ja vesistöjen läheisyydessä. Hankkeen ja muiden sähkölinjojen yhteisvaikutus
 asukkaiden terveyteen tulee selvittää. Erityistä pohdintaa aiheuttavia asioita maalaiskunnan
 puolella on maisemallisten seikkojen lisäksi mm. Natura- alueet, nykyiset rakennetut alueet
 tai vireillä olevat hankkeet sekä lentokenttä. Hankkeesta tiedottaminen kuntalaisille on ollut
 vähäistä ja sitä  tulee jatkossa tehostaa. Apuna voidaan käyttää mm. kunnan
 tiedotuslehteä.  

 Jämsän kaupunki 

 Kaupunginhallituksella ei ole huomautettavaa arviointiohjelmasta.  

 Jämsänkosken kaupunki 

 Kaupunginhallituksella ei ole arviointiohjelmasta erityistä huomautettavaa. Voimalinja ylittää
 ympäristönsuojelun kannalta huomionarvoisia kohteita. Arvioinnissa on syytä kiinnittää
 erityistä huomiota Hallinmäen Natura- alueen luontoarvojen ja Pirttipohjan pohjavesialueen
 (III luokka) sekä Runonvirran ja Siniänvirran vesialueiden maisemallisten arvojen
 säilymiseen. Pylväiden yksityiskohtainen sijoittelu parhaalla mahdollisella tavalla on tärkeää.
 Vesien luonnontilaisen suojelun osalta viitataan vesilain säännöksiin. 

 Liisa Kelander, Petäjävesi  

 Toivomus Vuohilammen rannalla sijaitsevan kesämökin huomioimiseen hankkeen
 suunnittelussa Toivo Keladerin perikunnan maalla tilalla Peltoaho 4/108. Uusi johtolinjaus
 tulisi viedä nykyisen linjan pohjoispuolelta, jolloin mökki ei jäisi linjan alle. Pylväät tulisi
 sijoitella niin, ettei pellolle tule niitä kuten aiemmassakin linjauksessa. 

 Keski-Suomen liitto 

 Liitto kiinnittää huomiota luonnonoloihin kohdistuvien selvitysten riittävyyteen. Luonnon ja
 maiseman kannalta on linjan rakentaminen merkittävintä Petäjäveden ja Vihtavuoren väillä,
 missä levennetään vanhaa johtoaluetta tai avataan uusi maastokäytävä. Täällä hankkeen
 suunnittelu ja toteuttaminen edellyttää maastotöihin perustuvan luontoselvityksen tekemistä
 voimajohtoalueelta. Vanhojen luontotietojen kokoaminen antaa hyvän lähtökohdan
 ympäristövaikutusten arvioimiseksi, mutta ei uudella johtoalueella pelkästään riitä luonnon
 monimuotoisuuteen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi. Koska voimalinja on
 vahvistetussa seutukaavassa ohjeellinen, tulee sen mukainen reitti tutkia maastossa
 tarkemmin ja varmistaa sen toteutuskelpoisuus ennen arviointiselostuksen valmistumista.
 Jos selvitykset ja vaikutusten arviointi osoittavat , että seutukaavasta poikkeaminen on
 perusteltua, liitto pitää poikkeamista mahdollisena uuden maastokäytävän kohdalla. Liitto
 huomauttaa, että seutukaavan yhteydessä voimahohtoreitin maanomistajia on kuultu ja
 linjan sijoittamisessa on otettu huomioon maanomistajien tarpeita.  

 Keski-Suomen museo 

 Hankkeen vaikutuksia maisemaan ja kulttuuriperintöön tulee tarkastella merkittävien
 kulttuuriympäristöjen osalta myös suhteessa valtakunnallisiin luokituksiin (esim. Honkasen
 pihapiiri Koskenpäässä). Kuntien rakennustarkastajilla ja kaavoittajilla on päivitettyä tietoa
 rakennusinventointikohteista. Keski-Suomen museon tarkoituksena on selvittää
 maakunnallisesti merkittävät säilyttämisen arvoiset rakennukset ja kulttuuriympäristöt
 vuonna 2003. 

 Keski-Suomen tiepiiri 

 Arviointiselostusta laadittaessa tulisi selvittää vaikutukset myös yleiseen tieverkkoon sekä
 sen käyttöön. Tiehallinnolla on vireillä eräitä tiensuunnitteluhankkeita, joiden
 yhteensovittaminen voimajohtolinjan ja sen rakenteiden kanssa saattaa olla tarpeen.
 Tällainen hanke on esim. valtatien 4 parantaminen välillä Kirri – Tikkakoski, johon liittyy
 Puolustusvoimien ja Ilmavoimien kanssa tehtävää yhteistyötä mm. varalaskupaikkojen
 suhteen. Tikka-Mannilan eteläpuolella sijaitsevaa suoraa tieosuutta on suunniteltu
 käytettävän varalaskupaikkana ja voimajohtolinjojen sijaintia suunniteltaessa tulisi tämä
 ottaa huomioon. 

 Marjatta Korhonen ja 15 allekirjoittajaa  kannanoton koskiessa Korttajärven kylän
 pohjoista alueetta 

 Johtohankeen tarpeellisuus tulee tarkoin tutkia. Voimajohto tulee sijoittaa mahdollisimman
 kauaksi asutuksesta. Linjan tulee olla kyläläisille tasapuolista. Lausunnon liitteenä on
 ehdotus voimalinjan kulusta. Alueella on ennestään kaksi johtolinjaa noin 500 metrin
 etäisyydellä toisistaan, jotka uusi 400 kV:n johto tulisi leikkaamaan. Voimajohtoasiat tulee
 käsitellä tällä alueella kokonaisuutena ja kartoittaa tulevaisuuden näkymät haittoineen.
 Näiden kolmen johtolinjan yhdessä muodostamat sähkö- ja magneettikenttien väestölle
 aiheuttamat terveyshaitat on tutkittava tulevaisuuden valossa. Kuulutus arviointiohjelmasta
 olisi tullut olla maakuntalehden asemesta kunnan ilmoituslehdessä.  

 Kannanottoon on lähetetty sähköpostitse tarkennus. Sen mukaan kyseessä olevan alueen
 kaikki sähkölinjaukset tulee tutkia kokonaisuutena ja niiden haitat terveydelle on tutkittava.
 Asiasta on järjestettävä uusi tiedotustilaisuus tehtyjen tutkimusten valossa. 400 kV:n
 johtohanke + suunniteltu uusi lisäys entiseen johtoon eivät saa aiheuttaa terveyshaittaa
 nykyiselle tai suunnitteilla olevalle asutukselle. Tarkennuksessa on esitetty otteita
 magneettikenttien voimakkuudesta ja terveysvaikutuksista sekä esitetty lähdeviittauksia. 

 Juha Kylmälahti, Kari ja Sannaraisa Heinälä, Puuppola 

 Voimalinjan rakentaminen ei saa haitata maatalouden harjoittamista tiluksilla. Tolpat tulee
 sijoittaa pois pelloilta. Maapohjan korvaussummissa tulee huomioida se, että maan hinta
 alueella on korkeampi kuin muualla Keski-Suomessa. Liitteenä on esitetty kartta tilusten
 sijainnista. 

 Laukaan kunta 

 Kunnanhallitus päättää, että kunnalla ei ole huomautettavaa arviointiohjelmasta. Myös
 ympäristö- ja maaseutulautakunta on käsitellyt asiaa, eikä sillä ollut huomautettavaa
 ohjelmasta. 

 Petäjäveden kunta 

 Kunnanhallitus ilmoittaa lausuntonaan, ettei sillä ole huomauttamista arviointiohjelmaan. 

 Suomen luonnonsuojeluliiton Keski-Suomen piiri ry: 

 Kritiikkiä kohdistetaan sähkön lisääntyvään tarvearvioon. Piiri kiinnittää myös huomiota
 siihen, että voimajohtohankkeen toteutusaikataulu on arviointiohjelman mukaan avoin.
 Voimajohdon tulisi kiertää Natura- alueet ja muut arvokkaat luontokohteet.
 Voimajohdosto vähentäisi luonnonalueiden pinta-alaa, pirstoisi alueita ja lisäisi linnuille
 kohtalokkaita törmäyksiä. Puutteina on hankekuvauksessa, ettei ole kerrottu, kuinka monta
 johtoa ja monellako tasolla voimajohto eri alueilla sisältäisi. Rinnakkaisten voimajohtojen
 osuuksilla  (n. 71 km) eri korkeuksilla olevat johdot muodostaisivat 'ansalangaston' linnuille.
 Merkittävin uhka linnustolle aiheutuisi ilmeisesti muuttaville linnuille Tervajärven Natura-
 alueella. Vireillä olevaa tiesuunnitelmaa 4- tiellä ei ole huomioitu arviointiohjelmassa, ja tien
 ja johdoston yhteisvaikutukset luontoon ja maisemaan olisivat merkittävät. Korkeat
 voimajohdot vaikuttaisivat kielteisesti Kuukanpään – Puuppolan kulttuurimaisemiin.
 Hankkeessa on syytä arvioida rakennusaikainen häirintä luonnossa ja arvioida myös
 kunnossapidon aiheuttamat haitat sekä pyrittävä seuraamaan vaikutuksia luontoon
 voimalinjan valmistumisen jälkeen. 

 Ympäristökeskuksen lausunto 

 Hankkeen tarkoitus ja perustelut sekä kuvaus on esitetty kohdassa 1 ja tiivistelmässä.
 Hankkeen taustalla on ennustettu sähkön kulutuksen kasvavan Keski-Suomessa. Kasvun
 taustalla ovat näköpiirissä Jämsänjokilaakson teollisuuden tarpeet. Myös siirtoverkon
 toimintavarmuus ja voimajärjestelmän pitkän ajan kehittäminen ovat hankkeen perusteita.
 Hankkeen maankäyttötarpeet ja suunnitteluperiaatteet on esitetty ja sen liittymistä muihin
 suunnitelmiin on käsitelty lähinnä kaavoituksen kautta. Kohdassa 4.3. vaikutukset
 maankäyttöön ja elinkeinotoimintaan on mainittu selvitettäväksi myös vaikutuskohteittain.
 Hankkeen liittymistä muihin suunnitelmiin on tarpeen käsitellä myös suunnitteilla olevan 4-
 tien jakson Kirri – Tikkakoski osalta. Tähän tiehankkeeseen liittyy ilmavoimien
 varalaskupaikka, johon voimajohtolinjalla olisi vaikutuksia. 

 Tiedot hankkeen toteuttamisen edellyttämistä suunnitelmista, luvista ja niihin rinnastettavista
 päätöksistä on esitetty kohdassa 1.3. Ennen hankkeen toteuttamista Fingrid Oyj anoo
 sähkömarkkinalain (368/1995) mukaista rakentamislupaa energiamarkkinavirastolta sekä
 lunastuslain mukaista maan lunastuslupaa kauppa- ja teollisuusministeriöltä. Valtioneuvosto
 tekee päätöksen  lunastusluvasta. 

 Suunnitelma arviointimenettelyn ja siihen liittyvän osallistumisen järjestämisestä on esitetty.
 Hankkeen YVA- menettelyä varten on perustettu projektiryhmä. Mielipiteitä hankkeesta ja
 sen vaikutuksista kirjataan julkisen kuulemisen ohella yleisötilaisuuksissa ja projektiryhmän
 kokouksissa Yleisötilaisuuksia on järjestetty arviointiohjelman valmistuttua Petäjävedellä ja
 Jyväskylässä. Niillä ei kuitenkaan voinut olla aikataulullisista syistä vaikutusta julkaistun
 arviointiohjelman sisältöön. Jatkossa on jo arviointiselostuksen luonnosvaiheessa tarkoitus
 järjestää toiset tiedotustilaisuudet.  

 Hankkeen vaihtoehtoina on esitetty johtoreittiä pääosin jo olemassa olevien johtojen
 viereen. Niiltä osin kuin johtoreitti Petäjäveden ja Vihtavuoren välillä ei ole nykyisten
 johtojen rinnalla, selvitetään onko perusteltua poiketa Keski-Suomen seutukaavassa
 olevasta varauksesta. Alavaihtoehtona selvitetään Petäjäveden muuntoaseman  kiertäminen
 sen pohjoispuolelta. 0- vaihtoehdon tarkastelussa perustellaan periaatteellisella tasolla
 johdon tarpeellisuutta. 0- vaihtoehdon käsittely ja perusteleminen on varsin lyhyt. Yhdessä
 lausunnossa on kiistetty hankkeen tarpeellisuus, joten arviointiselostuksessa on paikallaan
 käsitellä perusteellisemmin, mitä hankkeen toteuttamatta jättäminen tarkoittaa.  

 Tarkasteltavat ympäristövaikutukset on tunnistettu ohjelmassa lain mukaisina ja
 lähtökohtana on kattavuus niiden tarkastelussa kohdassa 4.1 Arvioitavat
 ympäristövaikutukset. Selvityskohteina korostuvat hankkeen terveysvaikutukset,
 maisemalliset vaikutukset paitsi arvokkaiksi luokiteltuihin kohteisiin myös vaikutukset
 asutuilla alueilla ja vesistöjen läheisyydessä, vaikutukset Natura- alueisiin ja maankäytön
 suunnitelmiin, tiehankkeisiin, asumiseen, maan viljelyyn ja ilmailuun. Ohjelmassa on mainittu
 sähkö- ja magneettikenttien vaikutuksia ihmisiin koskevista tutkimuksista, mutta niitä ei ole
 kuitenkaan yksilöity lähdeviittauksin. Sama koskee sähkölinjojen vaikutuksia
 luonnonolosuhteisiin, mistä on olemassa hankkeen aihepiiriin soveltuvia tutkimuksia. 

 Ihmiseen kohdistuvia terveysvaikutuksia tulee selvittää arviointiselostusta varten uusimman 
 olemassa olevan tiedon pohjalta. Selvityksissä tulee ottaa huomioon sään vaihtelun kuten
 kostean ilman aiheuttamat vaikutukset voimajohtoihin. Voimajohtojen terveysvaikutukset
 tulee selvittää kokonaisuutena, yhdessä jo olemassa olevien johtojen kanssa. Erityisenä
 selvityskohteena kyläyhteisöön kohdistuvista vaikutuksista on Korttajärven kylän
 pohjoisosa.  

 Voimalinja ylittää luonnon- ja maisemansuojelun kannalta huomionarvoisia kohteita.
 Arvioinnissa on syytä kiinnittää erityistä huomiota Suomen Natura
 2000-verkostoehdotukseen sisältyvien Hallinmäen ja Vääräpään lampien alueiden
 luontoarvojen sekä Runonvirran ja Siniänvirran vesialueiden maisemallisten arvojen
 säilymiseen. Linjauksen ohella myös pylväiden yksityiskohtainen sijoittelu parhaalla
 mahdollisella tavalla on tärkeää mm. vesien luonnontilan suojelun kannalta, missä asiassa
 viitataan vesilain säännöksiin. Voimalinjalla sijaitsevat myös Petäjäveden ja Pirttipohjan
 pohjavesialueet.  Lisäksi voimalinjan suunniteltu reitti halkoo Kuukanpään maakunnallisesti
 arvokkaaksi luokiteltua kulttuurimaisema-aluekokonaisuutta, mikä tulee ottaa arvioinnissa
 huomioon. 

 Aineiston hankinnassa ja ympäristövaikutusten arvioinnissa käytettävien menetelmien
 kuvaus on esitetty useiden vaikutusten osalta. Arviointi perustuu sekä olemassa oleviin
 aineistoihin, että kohdealueiden tarkentuviin kartoituksiin. Periaatteena on arvioinnin
 tarkentuminen sen mukaan, mitä merkittävämpiä kohde ja hankkeen ympäristövaikutukset
 ovat. Ympäristökeskus kiinnittää erityisesti huomiota luonnonoloihin kohdistuvien
 selvitysten riittävyyteen luvussa 4.8 Vaikutukset luonnonoloihin. Luonnonolosuhteiden
 osalta ohjelma jää yleisluontoiseksi ja siitä jää puuttumaan tarkemmin selvitettävät kohteet
 kuten esimerkiksi EU:n luontodirektiivin liitteessä IV a ja luonnonsuojelulain 49 §:ssä
 yksilöidyn lajin liito-oravan elinympäristöt.  

 Myös luontoarvojen arvioinnissa käytettävien menetelmien kuvaus on puutteellinen.
 Vanhojen luontotietojen kokoaminen antaa hyvän lähtökohdan vaikutusten arvioimiseksi,
 mutta se ei uudella johtoalueella pelkästään riitä luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvien
 vaikutusten arvioimiseksi. Hankkeen vaikutukset erityisesti uuden aiemmasta
 johtokäytävästä poikkeavan linjan osalta tulee selvittää riittävästi paikan päällä tehtävin
 arvioinnein. Näillä alueilla hankkeen suunnittelu ja toteuttaminen edellyttävät maastotöihin
 perustuvan luontoselvityksen tekemistä voimajohtoalueelta. YVA- laki sisältää hankkeesta
 vastaavalle selvitysvelvoitteen, joka on riippumaton valmiin aineiston saatavuudesta (esim.
 metsäkeskuksen hallussa olevat luontoselvitykset, joiden luovuttaminen saattaa olla jostain
 syystä kiellettyä). Maastoselvityksillä ja niiden suotuisalla ajankohdalla saattaa olla
 vaikutusta arviointiselostustyön valmistumiseen, minkä vuoksi nykyinen aikataulu saattaa
 olla liian kiireinen. 

 Hankkeessa tulee arvioida myös rakennusaikainen häirintä luonnossa sekä kunnossapidon
 aiheuttamat vaikutukset sekä pyrittävä seuraamaan luontoon kohdistuvia vaikutuksia
 voimalinjan valmistumisen jälkeen. 

 Alustavasti suunnitellun voimajohtolinjan pohjoispuolinen Suomen Natura
 2000-verkostoehdotukseen sisältyvä Tervajärven alue Jyväskylän maalaiskunnan
 Tikkamannilassa on erityisesti lintujen suosima muutonaikainen levähdysalue. Uusien
 johtojen sijoittamisen vaikutuksia laskeutuvien ja nousevien lintujen reitteihin tulisi selvittää
 samalla periaatteella kuin vaikutuksia lentotoimintaan. Ilmavoimien esikunnan lausunnossa
 on esitetty uuden 400 kV:n ja nykyisen 110 kV:n johdon siirtämistä etelään päin kauemmas
 Tervajärvestä, mikä saattaa tarjota suotuisan suunnittelun lähtökohdan  myös Tervajärven
 linnuston liikkumisen huomioon ottamiselle. Vääräpään lampien Natura 2000-
 verkostoehdotuksen kohde Jyväskylän maalaiskunnan Nyrölässä on toinen tiedossa oleva
 mahdollisesti hankkeen vaikutuspiiriin jäävä merkittävä luontokohde, johon kohdistuvat
 vaikutukset saattavat edellyttää luonnonsuojelulain 65 §:n mukaista Natura- vaikutusten
 arviointia.  Mainittu arviointi voidaan tarvittaessa toteuttaa ympäristövaikutusten arvioinnin
 eriteltävissä olevana osana.  Vastaavasti Jämsänkoskella sijaitsevan Hallinmäen Natura
 2000-verkostoehdotuksen kohteen osalta vaikutusten arviointi luonnonsuojelulain 65 §:n
 mukaisena tulee ajankohtaiseksi, jos nykyisestä johtokäytävästä poiketaan.  

   

 Ympäristökeskuksen johtaja  Risto Palokangas 

 Ylitarkastaja   Esa Mikkonen 

   

 Tiedoksi: 

 Jämsän kaupunki 
 Jämsänkosken kaupunki 
 Petäjäveden kunta 
 Jyväskylän maalaiskunta 
 Laukaan kunta 
 Ilmavoimien esikunta 
 Keski-Suomen liitto 
 Keski-Suomen museo 
 Suomen ympäristökeskus 
 Alueelliset ympäristökeskukset 

   

 Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku.  

 Suoritemaksu on 4240 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy
 ympäristöministeriön asetuksessa (1415/2001) olevan alueellisen ympäristökeskuksen
 maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaisesti. Maksuvelvollinen, joka katsoo,
 että lausunnosta perittävän maksun määräämisessä on tapahtunut virhe, voi vaatia siihen
 oikaisua ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon
 antamispäivästä. 

  Lausuntopyyntö lähetettiin: 

 Ilmailulaitos, Ilmavoimien esikunta, Jämsän kaupunki, Jämsänkosken kaupunki,
 Petäjäveden kunta, Jyväskylän maalaiskunta, Laukaan kunta, Keski-Suomen liitto,
 Keski-Suomen metsäkeskus, Keski-Suomen museo, Keski-Suomen tiepiiri,
 Museovirasto, Luonnonsuojeluliiton Keski-Suomen piiri