Päiväys	Dnro	
	18.7.2006	KSU-2006-R- 9/53	
	
	Kattasora Oy
41370 Kuusa
Laukaa	
		
     Viite 	Soranotto- ja kiviaineksen jalostustoiminta	

     Asia 	LAUSUNTO YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIOHJELMASTA	

HANKETIEDOT JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY
Kattasora Oy on hankkeesta vastaavana käynnistänyt ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soranotto- ja kiviaineksen jalostustoiminnasta toimittamalla ympäristökeskukselle ympäristövaikutusten arviointiohjelman 4.5.2006. Kattasora Oy harjoittaa soranottoa ja kiviainesten jalostustoimintaa (soran murskaus ja kiviainesten seulonta eri raekokoluokkiin) Laukaan kunnan Kuusveden kylässä tilalla Kattasora RN:o 3:228. 
Keski-Suomen ympäristökeskus toimii yhteysviranomaisena hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä (laki 468/1994 ja 267/1999). Arviointimenettelyn vireille tulon peruste on YVA- asetuksen (268/1999) 6§  hankeluettelon kohta 2) b) luonnonvarojen otto ja käsittely. Hankkeessa ympäristövaikutusten arviointimenettelyä edellyttää kiven, soran ja hiekan otto, kun louhinta- tai kaivualueen pinta-ala on yli 25 hehtaaria tai otettava ainesmäärä on vähintään 200 000 kiintokuutiometriä vuodessa. Suunnitellun soranottoalueen koko on kokonaisuudessaan 59,2 ha ja suunniteltu ottomäärä on 200 000 – 250 000 m³ vuodessa ja otettava maa-ainesmäärä yhteensä 11,5 – 15,85 milj. m³. 
Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma hankkeen toteuttamisvaihtoehdoista, ympäristövaikutusten arvioinnista ja arvioinnin järjestämisestä. Ympäristövaikutusten arviointiohjelman on laatinut konsulttitoimisto Suomen IP-tekniikka Oy.
Hankkeen kuvaus
Soranottoa on harjoitettu alueella 1950- luvulta lähtien. Hankkeen vaihtoehtoina ovat VE 0: Hanketta ei toteuteta. Soranottotoiminta jatkuu voimassa olevien maa-ainesten ottoluvan ja ympäristöluvan mukaisesti; VE 1: Soranottotoimintaa laajennetaan, ottosyvyys 5 m pohjaveden pinnan yläpuolella; VE 2: Soranottotoimintaa laajennetaan, ottosyvyys 5 m pohjavedenpinnan alapuolella. 
ARVIONTIOHJELMASTA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN
Arviointiohjelma oli nähtävänä mielipiteiden ja lausuntojen esittämistä varten  11.5 – 30.6.2006 seuraavissa paikoissa:

Laukaan kunnantalo, Laukaantie 14
Laukaan kirjasto, Vuojärventie 2
Kuusan nuorisoseurantalo, Laukaa
Keski-Suomen ympäristökeskus, Ailakinkatu 17, Jyväskylä
Ohjelma on nähtävillä myös Internetissä konsulttitoimiston IP-tekniikka Oy:n sivuilla www.sipt.fi/ajankohtaista.htm sekä Keski-Suomen ympäristökeskuksen sivuilla www.ymparisto.fi/ksu. Ohjelmaa koskeva kuulutus julkaistiin Laukaa-Konnevesi -lehdessä 11.5.2006. Ympäristökeskus julkaisi lehdistötiedotteen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn alkamisesta 11.5. Hanketta ja sen ympäristövaikutusten arviointia esiteltiin yleisölle Laukaan kunnantalolla 15.5.2006. Arviointiohjelmaa  koskevat lausunnot ja mielipiteet tuli toimittaa Keski-Suomen ympäristökeskukselle 30.6.2006 mennessä. Kuulemisessa ympäristökeskukselle tuli kuusi pyydettyä lausuntoa. Yksityishenkilöiden kannanottoja ei tullut.

Yhteenveto annetuista lausunnoista ja mielipiteistä
Keski-Suomen liitto
Liitto katsoo, että arviointiohjelma luo edellytykset sille, että hakkeen ja eri vaihtoehtojen ympäristövaikutuksista muodostuu arviointimenettelyn kuluessa hyvä kokonaiskäsitys. Liiton mielestä ohjelma täyttää pääosin asetuksen määräämät arviointiohjelman sisältövaatimukset. Liitolla ei ole erityistä huomautettavaa arvioitaviksi esitettyihin ympäristövaikutuksiin.
Arvioinnissa käsiteltävät vaihtoehdot
Arvioinnissa käsiteltäviä vaihtoehtoja voidaan pitää ottotoiminnan kannalta realistisina, mutta vaihtoehto 2 on II-luokan pohjavesialueella (Tervakangas 0941005) äärivaihtoehto, joka lisää YVA-menettelyn ja vaikutusten arviointimenetelmien vaativuutta. 
Vaikutusten arviointimenetelmät
Arviointimenetelmät on kuvattu ohjelmassa melko yleisellä tasolla, mikä vaikeuttaa arvioinnin riittävyyden tulkintaa tässä vaiheessa. Esimerkiksi luontovaikutusten arvioinnissa viitataan yleispiirteisesti Suomen ympäristökeskuksen ympäristöoppaaseen, mutta ei eritellä kohdennetaanko luontoselvitys ja -arviointi tiettyihin eliöryhmiin vai pyritäänkö kartoituksessa yleispiirteisempään luontotyyppikartoitukseen. Ohjelmassa mainittu hankealueen kasvillisuuden, eläimistön ja ekologian selvittäminen ei liene realistinen tavoite eikä arvioinnissa käytettäviä menetelmiä ole yksilöity.
Vaikutusten arviointi: pinta- ja pohjavedet
Kattamäen alue on voimassa olevassa seutukaavan 5. vaihekaavassa pohjavesialueena. Maakuntakaavan luonnoksessa alue on sekä maa-ainesten ottovyöhykkeenä että pohjavesialueena. Hankkeen eri vaihtoehtojen pohjaveden laatuun ja määrään kohdistuvien vaikutusten lisäksi YVA-menettelyssä tulee tarkastella myös lähialueen vedenhankinnan ja vesihuollon kokonaistilaa ja tulevaisuuden tarpeita. Myös vaikutuksia maa-aineshuoltoon olisi hyvä tarkastella. 
Vaikutusten arviointi: liikenne; melu
Liikenteestä ja maansiirtokalustosta aiheutuu pölyämisen ja pakokaasupäästöjen lisäksi melua. Liikenteen ympäristövaikutuksia tulisi tarkastella kuljetusten aiheuttamien päästöjen ja ihmisten elinoloihin kohdistuvien vaikutusten osalta lähivaikutusaluetta laajempana kokonaisuutena. Ympäristön melutasoihin vaikuttavat hankkeen ottotoiminta, käsittelytoimet ja liikennöinti. Melu voi aiheuttaa sekä terveyshaittaa että viihtyvyyshaittaa, minkä takia keskiäänitasojen lisäksi maksimitasojen selvittämistä voidaan pitää tarpeellisena. 
Vaikutusten arviointi:  ihmisten terveys, elinolot ja viihtyvyys
Arviointiohjelmassa on kiinnitetty huomiota paikallisten asukkaiden pelkojen, mielipiteiden ja kokemusten huomioon ottamiseen. Tämän takia arviointiohjelmassa ja myöhemmin arviointiselostuksessa on varauduttava antamaan luotettava ja helposti ymmärrettävä vastaus hankkeen aiheuttamista vaikutuksista ja niiden ulottuvuudesta. Arviointimenettelyn onnistumisen kannalta on tärkeää riittävän osallistumisen järjestäminen. 
Keski-Suomen museo
Ympäristöllisesti sora- ja kiviaineksen ottamistoiminnan keskittäminen lienee perusteltua, kun voidaan keskittää liikenteellisesti haitallisen ja uusiutumattomiin luonnonvaroihin kuuluvan kiviaineksen louhinnan ongelmalliset ympäristövaikutukset yhdelle alueelle pitemmäksi aikaa. Myös yrityksen toiminnalle ja työpaikkakehitykselle pystyttäneen näin takaamaan kestävämmät olosuhteet. Luonto- ja ympäristöarvot tulee kuitenkin pystyä silloinkin ottamaan huomioon. Kiviainestoiminnan lopettamisen jälkeisestä maisemoinnista tulee myös huolehtia hyvin. 
Vaikutusten arviointi: Maisema ja kulttuuriperintö
Keski-Suomen museo toteaa, ettei soranotto- ja kiviaineksen jalostustoimintaa koskevan hankkeen alueella ole Keski-Suomen museon tietojen mukaan merkittäviä rakennusperintö- tai kulttuuriympäristöarvoja, joita tulisi hankkeessa varoa. 
Laukaan kunta, kaavoitus- ja rakennuslautakunta
Ympäristön nykytila
Kattamäen hankealue rajautuu Kuusaan yleiskaavaan. Soranottoalueen rajaus liittyy lounaassa Honkamäkeen, joka on Kuusaan yleiskaavassa EO-alueena (maa-ainestenottoalue).  Kattamäki-Honkamäki on ollut kohteena 43 Keski-Suomen seutukaavaliiton selvityksessä (julkaisu B83, 1987) "Pitkäaikaiseen ja laaja-alaiseen maa-ainesten ottoon soveltuvat harjualueet Keski-Suomessa". Kattamäen eteläpuolella sijaitsevalta Laukaan Betonin betonitehtaalta on edellytetty ympäristölupaa.
YVA-ohjelmasta puuttuu tieto Honkamäestä Natura 2000 –kohteena. Lähimpänä Natura 2000 –kohteena mainitaan Kuusaankoski. Honkamäki on osa Vatianjärven-Saraveden Natura 2000 –kohdetta F 109 00104. Kattamäki ja Honkamäki ovat olleet 1. vaihekaavan SU-kohteena ja 5. vaihekaavan S-kohteena. 
Muinaisrannoilla on luonnonhistoriallista merkitystä. Niiden arvo maa-aineslain 3 §:ään sekä suojeluarvo tulee selvittää YVA- tarkastelun yhteydessä. 
Vaikutusten arviointi: pinta- ja pohjavedet
Lähialueilla - mukaan lukien loma-asutus esim. Ahvenisella - sijaitsevista kaivoista ja käytössä olevista lähteistä tulee perustaa kaivokortit, joissa esitetään kaivojen ja lähteiden nykytila, pohjaveden pinnan korkeus sekä veden laadun seuranta. 
VE 2:ssa sora-aineksen ottamisen myötä pohjavettä suodattava kerros ohenee, jonka seurauksena pohjaveden laatu voi heiketä tai pilaantua. Ohjelmassa tulee kuvata uuden tekojärven valuma-alue ja sitä kuormittavat tekijät.
Rehevöitynyttä Ahvenisen järveä on kunnostettu vuodesta 2004 vesikasvillisuuden niitolla ja 2005 alkaen hoitokalastamalla. Kunnostuksen tavoitteena on parantaa järven virkistyskäyttöarvoa sekä veden laatua. Tulevaisuuden tavoitteena on nostaa Ahvenisen vedenpintaa pohjapadon avulla. Ahvenisen valuma-alue rajautuu nykyisin pohjoisessa Kattamäkeen, joka suunnitelmien VE1 ja VE 2 mukaan häviää soranoton seurauksena. Arvioinnissa tulee selvittää virtausten sekä valuma-alueen koon mahdollinen muutos ja toiminnan vaikutukset Ahvenisen, Kattalammen ja Vinninlammen vesitaseeseen sekä veden laatuun ja viipymään. Lisäksi tulee selvittää vaikutukset järvien vesikasvillisuuteen ja kalastoon.
Vaikutusten arviointi: Päästöt ilmaan ja toiminnassa syntyvä melu
Melu- ja pölyvaikutusten konkretisoimiseksi tulee esittää ottamistoiminta ja maisemointi vaiheittain esim. kymmenen vuoden välein. Kattamäki on toiminut merkittävänä melu- ja pölysuojana ympäröivään asutukseen nähden ja se on ollut mm. ympäristölupien harkinnan edellytyksenä. Ohjelmaan tulee lisätä selvitys soranoton kuljetusten melu- ja pölyhaitoista.
Vaikutusten arviointi: luonto
Alueelta tulee laatia lintudirektiivin mukainen linnustoselvitys.
Vaikutusten arviointi:  yhdyskuntarakenne ja maankäyttö 
Kaikista vaihtoehdoista tulee esittää havainnollinen suunnitelma alueen jälkihoidosta ja mahdollisesta maankäyttömuodosta.
VE 1:n ja VE 2:n vaikutukset Vinninlammella toimivaan Tupaswilla Oy:n luontomatkailutoimintaan tulee selvittää. 
Vaikutusten arviointi: maisema 
YVA- ohjelmaan tulee sisällyttää erityinen arviointiluku maa-aineslain 3 §:n näkökulmasta: aineksia ei saa ottaa siten, että siitä aiheutuu kauniin maisemakuvan turmeltumista, luonnon merkittävien kauneusarvojen tai erikoisten luonnon esiintymien tuhoutumista tai huomattavia tai laajalle ulottuvia vahingollisia muutoksia luonnon olosuhteissa. 
Vaikutus luonnonmaisemaan on merkittävin. YVA- ohjelmaan tulee sisällyttää tarkastelu hankkeen vaikutuksesta sekä lähi- että kaukomaisemaan. Kattamäki kohoaan 45 m ympäristöään korkeammalle Karttalammesta ja Vinninlammesta mitattuna ja n. 65 m Ahvenisen järveltä ja Saravedestä mitattuna. Honkamäki-Kattamäki näkyy maisemassa jyrkkälakisena harjanteena laajalti ympäristöönsä kirkonkylän Kataanmäelle saakka. Maiseman kannalta on huomioitava ympäristöministeriön ohje 85/2001 (Maa-ainesten ottaminen ja jälkihoito) jonka mukaan pääsääntönä on pidettävä sitä, että ottamisalue ei näy rantamaisemassa.
Vaikutusten arviointi:  liikenne
Ohjelmaan tulee lisätä selvitys liikenneturvallisuuden parantamisesta lähialueen teillä. 
Vaikutusten arviointi:  ihmisten terveys, elinolot ja viihtyvyys
Ympäristövaikutusten arviointiohjelman kirjeitse tapahtuva kuuleminen tulee julkisen kuulemisen lisäksi ulottaa myös kaikkiin tiloihin, jotka ovat hankkeen lähivaikutusalueen piirissä (asutut ja asumattomat tilat ottaen huomioon tuleva maankäyttö) ja joiden maan arvoon hankkeella voi olla merkitystä. Ohjelmaan voisi liittää kyselyn esimerkiksi Kuusaan kyläläisille, jotka käyttävät aluetta ulkoilu- ja virkistysalueena sekä marjastukseen, lenkkeilyyn, ratsastukseen ja hiihtoon.

Vaikutusten arviointi: luonnonvarojen hyödyntäminen 
Vaihtoehtojen 1 ja 2 mukaan ottamistoiminta vaatii pitkäaikaisia osittain myös kasvillisuuteen perustuvia melu- ja pölysuojavyöhykkeitä. Lähialueiden maanomistusolot ja mahdolliset metsänkäyttösuunnitelmia rajoittavat alueet (melu- ja pölysuojavyöhykkeet) tulee esittää selkeästi ja sisällyttää arviointiin. Vaikutukset Kattalammen ja Vinninlammen kalastoon tulee selvittää.
Vaikutusalueen rajaus
Vaikutusalueen rajaukseksi tulee ottaa näkymäalueen mukainen maisemarajaus, jolloin mm. Ahvenisen järven ranta-alueet sisältyvät siihen. 
Länsi-Suomen Lääninhallitus, Sosiaali- ja terveysosasto
Vaikutusten arviointi:  ihmisten terveys, elinolot ja viihtyvyys
Ympäristövaikutusten arviointiohjelmassa on esitetty selvitettävän hankkeen vaikutukset kattavasti. Erityistä huomiota tulee kiinnittää hankkeen vaikutuksiin olemassa olevaan pohjavesialueeseen, pitkäaikaisiin vaikutuksiin lähellä asuville mm. melun ja pölyn sekä liikenteen osalta, sekä vaikutuksia alueella sijaitsevaan loma-asutukseen. Alueella asuvien ja lomaansa viettävien kokemia vaikutuksia tulee selvittää esitetyn mukaisesti yleisötilaisuuksissa, sekä kyselytutkimuksella, jossa tulee varmistaa kattava osallistuminen myös iäkkäämpien henkilöiden ja pienten lasten vanhempien osalta. 
Museovirasto
Vaikutusten arviointi: maisema ja kulttuuriperintö
Alueelta tai sen välittömästä läheisyydestä ei tunneta muinaismuistolain (259/1963) rauhoittamia kiinteitä muinaisjäännöksiä. Myöskään alueen topografia ei ole erityisen sovelias muinaisjäännöksille. Näin ollen museovirastolla ei ole arviointiohjelmaan tai sen sisältämiin eri vaihtoehtoihin arkeologiseen kulttuuriperintöön liittyvää huomautettavaa. 		
Tiehallinto, Keski-Suomen tiepiiri
Vaikutusten arviointi:  liikenne
Tiehallinnon Keski-Suomen tiepiiri pitää hyvänä sitä, että hankkeen aiheuttaman lisääntyvän liikenteen vaikutukset yhdystien liikenneturvallisuuteen ja liikenteen sujuvuuteen sekä muut ympäristövaikutukset selvitetään. Vaikutukset tierakenteiden kestoikään sekä tien hoidon määrään on myös hyvä selvittää. Mahdollisista parannustoimenpiteistä olisi selvitettävä myös niiden kustannukset ja kustannusvastuut. 
Ottoalueen rajauksessa on otettu huomioon 50 metrin suojaetäisyys maanteihin. Vaikutusalue on seututien 637 osalta rajattu vain Kuusaan suuntaan. Yhdystien ja yksityistieliittymän liikenneturvallisuuden ja liikenteen sujuvuuden selvittämisen osalta tarkastelua tulisi laajentaa jonkin verran myös Tankolammen suuntaan mm. näkemien varmistamiseksi. 

Yhteysviranomaisen lausunto
Keski-Suomen ympäristökeskus katsoo, että arviointiohjelma täyttää YVA- asetuksen vaatimukset arviointiohjelmalle. Ohjelmalla on mahdollista muodostaa arviointimenettelyn kuluessa käsitys hankevaihtoehtojen ympäristövaikutuksista. Seuraavassa on esitetty tarkentavia kannanottoja arviointiohjelmaan asiakohdittain.

5 Arvioinnissa käsiteltävät vaihtoehdot
Uusiutumattomiin luonnonvaroihin kuuluvan maa-aineksen ottotoiminnan keskittäminen yhdelle alueelle on perusteltua, kun samalla voidaan keskittää louhinnan ja liikenteen sekä maisemaan kohdistuvat haitalliset vaikutukset. Vaihtoehtoja on ohjelmassa esitelty 0-vaihtoehdon lisäksi kaksi. VE2 muodostuvine tekojärvineen II-luokan pohjavesialueella lisää haastavuutta vaikutusten arvioinnissa ja edellyttää erittäin vaativan tason kriteerit täyttävää suunnittelua sekä maa-ainesten ottamisen että jälkihoidon osalta. Luokan II pohjavesialueella maa-aineksen ottaminen pohjavedenpinnan alapuolelta voi tulla kysymykseen vain erityistapauksessa (Ympäristöministeriön Ympäristöopas 85/2001). Syntyvän tekojärven mahdollisen virkistyskäytön osalta tulee ottaa huomioon, että alueella on runsaasti vesistöjä tähän käyttöön jo luonnostaan. 
Vaihtoehdossa 1 ottomäärä on 5 metrin suojakerroksella mahdollisesti yliarvioitu: pohjavedenpinnan ollessa N60 + 106,15 m (N60 + 105,05 m 15.8.1991, lisättynä luontainen ylin pohjavesipinta + 1,10 m), ottamistaso olisi tasoa N60 + 111,15 m. Vaihtoehtojen 1 ja 2 suunnitellut ottamissyvyydet tarkentunevat pohjavesitietojen tarkentuessa.
Ohjelmassa on käytetty vaihtelevasti eri käsitteitä eri vaihtoehtojen yhteydessä (esim. alue, jalostusalue, soranottoalue). YVA -selostuksessa tulee käyttää täsmällisiä käsitteitä eri vaihtoehtojen (VE0, VE1, VE2) yhteydessä selkeyden vuoksi. 
6.Ympäristön nykytila 
Arviointiohjelman sivulla 22 on rakennetun ympäristön, yhdyskunnan ja maiseman osalta esitetty virheellisesti, että Kattamäen soranottoalueen länsi- ja eteläpuolella olisi voimassa kaavoitus- ja rakennuslautakunnan hyväksymä yleiskaava. Laukaan kunnanvaltuusto on hyväksynyt Kuusan kylän yleiskaavan 10.12.2001 § 61. 
Hyvin lähelle soranottoalueen länsirajaa on kaavoitettu omakotitalon rakennuspaikka Vinninlammen rannalle. Laukaan kaavoitus- ja rakennuslautakunta on 23.6.2005 tekemällään päätöksellä muuttanut omakotitalon rakennuspaikan maatilamatkailukäyttöön. Poikkeamispäätöksen mukaan alueella toimii maatilamatkailuyritys. Näin ollen ympäristövaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon, että soranottoalueen välittömässä läheisyydessä harjoitetaan matkailuyritystoimintaa. 
Itse alueella on jo kaivettu alle pohjavesipinnan nykyisen ottoalueen itälaidalla. Tästä pohjavesilammesta on Keski-Suomen Vesi- ja ympäristöpiirin mittaama vapaa pohjavesipinnan korkeus N60+ 105,05 m, 15.8.1991. 
7.2 Vaikutusten arviointimenetelmät
Arviointimenettelyssä korostuvat maa-ainesten ottamistoimintojen vaikutukset alueen pohjaveden laatuun ja määrään, koska soranotto lisää pohjaveden laadun vaihtelua ja likaantumisriskiä. Pohjavesivaikutusten lisäksi luonto- ja maisemavaikutukset on arvioitava perusteellisesti. Arviointimenetelmien kuvausta tulee tarkentaa arviointiselostuksessa tehtyjen lisäselvitysten ja arvioinnissa käytettävän aineiston osalta. 

7.4 Vaikutukset pinta- ja pohjavesiin 
7.4.1 Alueella muodostuvien vesien määrän ja laadun arviointi
Arviointiohjelmasta ei käy ilmi nykyisellä ja suunnitellulla alueella muodostuvan veden määrän laskemiseen sekä laadun arviointiin käytettävät menetelmät. Nämä menetelmät tulee selostaa arviointiselostuksessa.
7.4.2 Vaikutukset pintavesiin
Arviointiohjelmasta ei käy ilmi, mitä suoraan vesistökuormitukseen sisältyy. Arvioinnissa tulee esittää tekojärven valuma-alue sekä sitä kuormittavat tekijät. Syntyvien tekojärvien määrä tulee esittää tarkemmin, mikäli niitä syntyy useampia kuin kuvassa 6. sivulla 18 on esitetty. 
Rehevöitynyttä Ahvenisen järveä on viime vuosina kunnostettu vesikasvillisuuden ja kalaston osalta. Hankevaihtoehtojen aiheuttamien virtausten sekä valuma-alueen mahdollisten muutosten vaikutuksia Ahveniseen, Kattalampeen ja Vinninlampeen, niiden vesitaseeseen, veden laatuun sekä viipymään tulee arvioida. 
7.4.3 Vaikutukset pohjavesiin
Tervakangas on alun perin varattu pohjavesialueeksi arvioidun vedenhankinnallisen soveltuvuutensa perusteella. Siten sekä nykyinen että suunniteltu maa-aineksen ottoalue sijoittuvat vedenhankintaan varatulle II luokan pohjavesialueelle. Ympäristönsuojelulain (86/2000) 8 § (pohjaveden pilaamiskielto) on ehdoton ja näin hankkeella ei saisi olla kyseisiä vaikutuksia pohjavesiin. Lisäksi voimassa on myös vesilain (264/1961) 1 luvun 18 §:n pohjaveden muuttamiskielto, joka edellyttää pohjavedenpinnan tasoon liittyvien vaikutusten selvittämistä. Vaikka hankkeesta vastaava on huomioinut toimintaa koskevat säädökset ja lupa maa-ainesten ottamiseen myönnetäänkin kunnasta erikseen, on syytä painottaa pohjavesiselvitysten tärkeyttä jo tässä vaiheessa. 
Selvitykset tulee tehdä todelliseen tutkimustietoon perustuen, eikä ns. vertailutietoon. Todenmukaisia vaikutuksia eri vaihtoehtojen pohjavesivaikutuksiin ei voida muuten suorittaa uskottavasti. Arviointiselostukseen tulee kirjata, arvioidaanko pohjaveden välillisiä vaikutuksia ihmiseen talousveden nykyvaatimusten ja -suositusten mukaan vai jollakin muulla perusteella. 
Hankkeessa tulee selvittää vaikutukset pohjaveden laatuun ja määrään. Pohjaveden korkeutta tulisi havainnoida yleistä tarkemmin, koska nykyisen sekä suunnitellun kokoisen maa-aineksen ottoalueen eri osissa pohjavedenpinnan korkeus saattaa vaihdella selvästi, orsivesiäkään unohtamatta. Pohjavedenpinnan korkeus puolestaan säätelee suojakerroksen paksuutta kyseisellä nykyisen ja suunnitellun maa-aineksen ottoalueen osalla. 
Käytännössä tulisi pohjavesien mutta myös maa-ainesten ottamisen kannalta selvittää:
•	Maalajit ja niiden vaihtelu eli maaperän rakenne (kairaukset, geofysiikka)
•	Maaperän maakerrosten paksuus ja kalliopinnan korkeus ja syvyys (kairaukset, geofysiikka)
•	Pohjaveden pinnan korkeus, myös orsiveden pinnat ja ulottuvuudet (kairaukset, geofysiikka)
•	Pohjaveden virtaussuunnat (pohjaveden havaintoputket, kaivot, vesinäytteet)
•	Pohjaveden laatu (pohjaveden havaintoputket, kaivot, vesinäytteet)

Selvityksiin pätee periaate, mitä enemmän kairauksia, geofysiikkaa ja pohjaveden havaintoputkia tai kaivoja ja vesinäytteitä, sitä tarkempi kuva on mahdollista muodostaa. Havaintoputkista voidaan tehdä lisäksi vedenhankinnan edellytysten kannalta kevyempiä kerrospumppauksia, joista selviää, onko alueella paikkaa, josta voisi tehdä suuremman koepumppauksen.
Edellä kuvattujen selvitysten perusteella arvioidaan suunniteltujen maa-ainesten ottovaihtoehtojen vaikutusta pohjaveden laatuun ja määrään sekä sitä, soveltuuko alue vedenhankintaan ja/tai laajamittaiseen maa-ainestenottoon. YVA-menettelyssä tulee ottaa huomioon lähialueen vedenhankinnan ja vesihuollon tila nyt ja tulevaisuudessa, mutta myös vaikutukset maa-aineshuoltoon, ottaen huomioon voimassa olevissa kaavoissa alueelle osoitetut käyttötarkoitukset. Tervakangas sisältyy Keski-Suomen seutukaavaliiton ja Suomen Akatemian vuonna 1977 määrittelemäksi moninaiskäytön kannalta merkittäväksi alueeksi (Kattamäki, nro 14.4.) Maakuntakaavaluonnoksessa on esitetty, että mm. Tervakankaalle on suoritettava pohjavesitutkimus. 
7.5-7.6 Toiminnassa syntyvät päästöt ilmaan; melu ja tärinä ja niiden vaikutukset
Kattamäki on toiminut melu- ja pölysuojana ympäröivään asutukseen nähden. Melu voi aiheuttaa sekä terveyshaittaa että viihtyvyyshaittaa, minkä takia selvitettäviksi tulevat keskiäänitasojen lisäksi maksimitasot ottamisen ja jalostuksen eri vaiheissa. Kuljetusten ottotoiminnan eri vaiheissa aiheuttamat melu- ja pölyhaitat on myös arvioitava. 
7.7 Luontovaikutukset
Ohjelmassa esitetään, että ympäristövaikutusten arviointiohjelman mukaan hankkeesta luontoon kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi hankitaan olemassa oleva tieto alueen luonnon nykytilasta ja luontoarvoista. Tämän lisäksi alueelle tehdään erilliset luontoselvitykset (kasvillisuus, eläimistö, ekologia) keväällä ja kesällä 2006 Ympäristöoppaan 109 "Luontoselvitykset ja luontovaikutusten arviointi –kaavoituksessa, YVA-menettelyssä ja Natura-arvioinnissa" ohjeiden mukaisesti. 
Hankealuetta lähinnä ympäristökeskuksen tiedossa oleva luontokohde on Honkamäen Natura 2000 –kohteeseen Vatianjärven-Saraveden alue kuuluva osa-alue, joka Natura 2000 –tietokantalomakkeessa on sekin nimetty Kattamäeksi. Suunnitelma-alue sijaitsee kyseisen kohteen pohjoispuolella lyhimmillään noin 350 m päässä. Natura 2000-verkostoa säätelevät maa-aineslaki ja metsälaki. Arvioitavan hankkeen osalta tulee selvittää, voiko sillä olla haitallisia vaikutuksia Natura 2000 –kohteen luontoarvoihin. Tarpeen mukaan vaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon se, mitä luonnonsuojelulain 65 §:ssä on säädetty Natura 2000 –kohteiden läheisyyteen suunniteltujen hankkeiden arvioinnista. 
7.8 Vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen, maankäyttöön ja maisemaan
Rakennettuun ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arviointimenetelmät tulee selostaa. Laajentuvan ottamistoiminnan vaikutukset Vinninlammella toimivan Tupaswilla Oy:n toimintaan tulee arvioida. 
Ohjelmasta ei käy ilmi, kuinka kauas nykyisen ja suunnitellun maa-aineksen ottoalueen näkymisalueelle maisemavaikutusten selvittämiseksi tehdyt maastokäynnit ja karttatarkastelut ulotetaan. Nykyinen alueella sijaitseva luonnontilainen huippu on noin +155 m mpy N60 . Honkamäki-Kattamäki näkyy maisemassa kauas ympäristöönsä, kirkonkylän Kataanmäelle saakka. Maisemavaikutusten arvioinnissa tulee ottaa huomioon maa-aineslain (555/1981) 3 §:n näkökulma sekä ympäristöministeriön opas 85/2001 (Maa-ainesten ottaminen ja ottamisalueiden jälkihoito), josta löytyy ohjeita mm. maiseman arvottamiseen. Hankkeen vaikutuksia tulee arvioida sekä lähi- että kaukomaisemaan.  
7.9 Vaikutukset liikennemääriin ja liikenneturvallisuuteen
Ympäristövaikutusten arvioinnissa on huomioitava liikenneturvallisuuteen kohdistuvat vaikutukset ja esitettävä, miten näitä haitallisia vaikutuksia vähennetään. Vaikutusalue on seututien 637 osalta rajattu vain Kuusaan suuntaan. Yhdystien ja yksityistieliittymän liikenneturvallisuuden ja liikenteen sujuvuuden kannalta tarkastelua tulisi laajentaa jonkin verran Tankolammen suuntaan mm. näkemien varmistamiseksi. Liikenteen vaikutuksista on otettava huomioon myös vaikutukset tierakenteen kestoikään ja teiden hoidon määrään erityisesti seututiellä 637. Selostuksessa on esitettävä, mitä kautta liikenne alueelle järjestetään, mikäli se jossakin ottamisen vaiheessa muuttuu nykyisestä. Sitä kautta arvioitavaksi tulevat uusien liikennereittien varrelle kohdistuvat liikenteen vaikutukset. 
7.10 Vaikutukset ihmisen terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen
Hankkeen ihmisiin kohdistuvista vaikutuksista tehdään erillinen selvitys, joka sisällytetään YVA- selostukseen. Alueen asukkaille lähetetään kirjallinen kysely ja lisäksi tehdään haastatteluja. On tärkeää, että kysely on kattava sisältäen myös kesäasukkaat ja asumattomien tilojen haltijat. Hankkeen pitkäaikaisuuden vuoksi on tärkeää painottaa lähivaikutusalueen asukkaisiin kohdistuvia melun, pölyn ja liikenteen aiheuttamia vaikutuksia.  
7.11 Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen
Pohjavesiä on käsiteltävä luonnonvaroina tasaveroisesti maa-ainesten rinnalla. Arvioinnissa on esitettävä selkeästi esim. karttakuvin ottamistoiminnan vaatimat suojavyöhykkeet ja niiden mahdollinen vaikutus lähialueiden metsätalouskäyttöön. Arviointimenettelyssä tulee ottaa huomioon maakunta- ja kuntakohtaiset maa-aines- ja pohjavesivarojen käytön suunnitelmat. 
7.13 Ehdotus vaikutusalueen rajaukseksi
Vaikutusalueen rajausta tulee laajentaa liikenteen sujuvuuden ja liikenneturvallisuuden osalta myös pohjoiseen Tankolammen suuntaan mm. näkemien varmistamiseksi. Kattamäki näkyy ohjelmassa esitetyn lähivaikutusalueen ulkopuolelle. Maiseman osalta vaikutusalueen rajaus on tehtävä riittävän kauas sisältäen mm. sellaiset ranta-alueet, joilta on näkymä ottamisalueelle. 
7.14 Käytettävissä oleva aineisto 
Ohjelmasta ei ilmene, koskeeko soranottoalueen yleissuunnitelma (Hienonen 1999) vain Tervakankaan pohjavesialuetta. Ohjelmassa ei ole myöskään tietoa siitä, kuka on tehnyt selvityksen soranottoalueen ja lähiympäristön pohjavesipintojen korkotiedoista ja milloin, ja kuinka kattava se on. Näiltä osin tietoja on täydennettävä. Lähde- ja kirjallisuusluettelosta puuttuvat Ristaniemen selvitykset. 

Ympäristökeskuksen lausunnon nähtävilläolo
Ympäristökeskus lähettää tämän lausunnon tiedoksi lausunnon antajille. Lausunto on nähtävissä Keski-Suomen ympäristökeskuksessa sekä internetosoitteessa www.ymparisto.fi/ksu - > Ympäristönsuojelu - > Ympäristövaikutusten arviointi YVA - > Vireillä olevat YVA-hankkeet. Ympäristökeskus lähettää kopiot arviointiohjelmasta saamistaan lausunnoista hankkeesta vastaavalle Kattasora Oy:lle. Alkuperäiset lausuntoasiakirjat säilytetään Keski-Suomen ympäristökeskuksessa.

Apulaisjohtaja	Jarmo Komppula

Ylitarkastaja		Esa Mikkonen

TIEDOKSI		Lausuntojen antajat
		Ympäristöministeriö
Suomen ympäristökeskus/2 kpl arviointiohjelmia
Alueelliset ympäristökeskukset
Keski-Suomen ympäristökeskuksen yksiköt

Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku. 
Suoritemaksu on 3910 €. Hankkeesta vastaavalta perittävä maksu määräytyy ympäristöministeriön asetuksen (1237/2003) alueellisen ympäristökeskuksen maksullisia suoritteita koskevan maksutaulukon mukaan. Hankkeesta vastaava, joka katsoo lausunnosta perittävän maksun virheelliseksi, voi vaatia siihen oikaisua Keski-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa tämän lausunnon antamispäivästä.