KESKISUUREN ENERGIANTUOTANTOLAITOKSEN TARKKAILUSUUNNITELMA

(liite lomakkeeseen 6035)

Laitoksen toiminnan sekä sen päästöjen ja vaikutusten tarkkailun keskeisenä tavoitteena on tuottaa tietoa laitoksen toiminnasta, päästöistä ja ympäristövaikutuksista. Tarkkailulla tuotetun tiedon avulla myös arvioidaan, toimiiko energiantuotantolaitos valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 mukaisesti. Tarkkailun tulokset toimitetaan valvontaviranomaiselle laitoksen vuosiraportoinnilla.

Tarkkailu tehdään tämän tarkkailusuunnitelman mukaisesti. Lomaketta täytettäessä kannattaa tutustua myös valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 17 ja 18 §:iin sekä tarkkailua koskevaan liitteeseen 3.

Vuosiraportointia varten on erilliset lomakkeet, jotka toiminnanharjoittaja täyttää ja toimittaa valvontaviranomaiselle vuosittain helmikuun loppuun mennessä.

Toiminnanharjoittajan nimi tai toiminimi
Energiantuotantolaitos, jota tiedot koskevat
Tarkkailusuunnitelman laatijan nimi	Puhelinnumero	Sähköpostiosoite
Laatimispäivämäärä

1. SAVUKAASUPÄÄSTÖJEN TARKKAILU

Päästömittaukset

Yksikön (kattila/kaasuturbiini/moottori) nimi tai numero
Polttoaineteho (MW)
Päästömittausten aikaväli1
Hiukkaset Jatkuva mittaus Määräaikaismittaus, mittausväli
Typenoksidit (NOX) Jatkuva mittaus Määräaikaismittaus, mittausväli
Rikkidioksidi2 (SO2) Laskennallinen määritys Jatkuva mittaus Määräaikaismittaus, mittausväli
Hiilimonoksidi3 (CO) Jatkuva mittaus Määräaikaismittaus, mittausväli

1 Hiukkasten, typenoksidien ja rikkidioksidin osalta mittaukset on tehtävä vain, jos niille on asetettu päästöraja-arvo.

2 Rikkidioksidipäästöt voidaan määrittää mittausten sijaan laskennallisesti, jos käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuus tunnetaan. Jos käytössä on kalkinsyöttö, savukaasupesuri tai muu vastaava rikkipäästöjä vähentävä menetelmä, rikkidioksidipäästöt on kuitenkin mitattava kertaluonteisesti kattilan tyypillisellä polttoainevalikoimalla.

3 Hiilimonoksidipitoisuus on mitattava jatkuvatoimisesti yli 5 MW:n kiinteän polttoaineen kattiloissa. Muiden yksiköiden osalta hiilimonoksidia on ryhdyttävä mittaamaan määräajoin seuraavasti: uudet yksiköt heti käyttöönotosta, olemassa olevat yli 5 MW:n yksiköt 1.1.2025 alkaen ja olemassa olevat 1–5 MW:n yksiköt 1.1.2030 alkaen.

Savukaasupäästöjen määräaikaismittausten toteuttamisperiaatteiden kuvaus

on laadittu, kuvaus erillisenä liitteenä nro

laaditaan sekä liitetään tarkkailusuunnitelmaan ja toimitetaan kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle seuraavien päästömittausten yhteydessä, milloin:

Tieto suoritettavista päästömittauksista ja mittausten suorittajasta on toimitettava kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle vähintään kuukautta ennen mittauksia.

Polttoaineteholtaan yli 5 MW:n energiantuotantoyksiköiden osalta ulkopuolisella päästömittaajalla on oltava akkreditointi käyttämilleen mittausmenetelmille.

Lisätietoja kohtaan 1:

2. Käyttötarkkailu

Polttoaineen laadun ja määrän seuranta1	Käytettävät polttoaineet
Alkuperä
Kulutus
Kosteus
Lämpöarvo
Rikkipitoisuus
Tuhkapitoisuus
Viskositeetti
Raskasmetallit2
1 Korkeintaan 5 MW:n energiantuotantoyksiköissä polttoaineen alkuperän ja kulutuksen seuranta pakollisia, muut polttoaineen laadun parametrit tarvittaessa. 2 Raskasmetallipitoisuuksien määritys tarvittaessa Puulle Cr, Pb, Zn, Cd, As Turpeelle ja kivihiilelle As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg Raskaalle polttoöljylle Ni, V. Polttoaineiden laatua seurataan polttoaineen toimittajalta saatavien tietojen perusteella itse, miten?
Käyttö- ja päästötarkkailussa seurattavat suureet	Yksikön (kattila/kaasuturbiini/moottori) nimi tai numero
Palamisolosuhteiden seuranta
Happipitoisuus1
Jatkuva mittaus
Määräaikaismittaus, mittausväli
Savukaasun lämpötila1
Jatkuva mittaus
Määräaikaismittaus, mittausväli
Hiukkaspäästötason (opasiteetti) jatkuva mittaus2

1 Happipitoisuus ja savukaasun lämpötila on mitattava jatkuvatoimisesti uusissa energiantuotantoyksiköissä sekä olemassa olevissa yli 5 MW:n yksiköissä, joiden käyntiaika on yli 1 500 tuntia vuodessa viiden vuoden liukuvana keskiarvona. Polttomoottoreiden palamisilman riittävyyttä voidaan happimittauksen sijaan seurata mittaamalla ahtoilmanpainetta.

2 Hiukkaspäästötasoja (opasiteetti) on mitattava jatkuvatoimisesti uusilla yli 5 MW:n kiinteää polttoainetta ja raskasta polttoöljyä käyttävillä kattiloilla, ellei kattilassa ole käytössä savukaasupesuria.

Palamisolosuhteiden seuranta

Palamisen seurantaan käytettävien jatkuvatoimisten mittausten (happi, lämpötila, hiilimonoksidi, moottorin ahtoilmanpaine, jos sillä korvataan happimittaus, opasiteetti) mittalaitteet kalibroidaan vähintään kerran vuodessa

Laitteistojen toimivuuden seuranta ja huolto

Laitoksella seurataan erotinlaitteiden toimintaa tarkkailemalla seuraavia ominaisuuksia:

Syklonien/multisyklonien

erottuvan aineen määrä, seurantataajuus

paine-ero, seurantataajuus

tiiveys, seurantataajuus

Sähkösuodattimen

erottuvan aineen määrä, seurantataajuus

virta-arvo, seurantataajuus

jännitearvo, seurantataajuus

Kuitusuodattimen

erottuvan aineen määrä, seurantataajuus

paine-ero, seurantataajuus

Savukaasupesurin

erottuvan aineen määrä, seurantataajuus

paine-ero, seurantataajuus

poistuvan lauhdeveden virtausmäärä, seurantataajuus

Miten seuraavien laitteiden huolto on järjestetty?

Laite	Huoltotoimenpiteet (mukaan lukien mahdolliset nuohoukset ja pesut) sekä niiden aikataulut
Kattilat
Polttimet
Savukaasupuhdistimet
Muut erotinlaitteet
Savuhormit
Polttoainesäiliöt
Mittauslaitteet

Huolto- tai kunnossapito-ohjelma on

tekeillä

käytössä

Lisätietoja kohtaan 2:

3. Jätevesien tarkkailu

3.1 Vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin johdettavien jätevesien tarkkailu

Jätevesiviemäriin johdettavien jätevesien laadun ja määrän seurannassa noudatetaan vesihuoltolaitoksen jätevesisopimuksessa asettamia seurantavaatimuksia (liitteenä)

Lisätietoja kohtaan 3.1:

3.2 Ojaan tai vesistöön johdettavien jätevesien tarkkailu

A. Savukaasujen lauhdutuksen jätevedet (lauhdevedet) kemiallisen saostuksen1, neutraloinnin, selkeytyksen ja suodatuksen jälkeen

Seurantaparametri	Seurannan taajuus
Virtausmäärä	jatkuva muu, mikä?
Lämpötila	jatkuva muu, mikä?
pH	jatkuva muu, mikä?
Sulfaattipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaisfosforipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaistyppipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Biologinen hapenkulutus (BHK7)	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kiintoainepitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Raskasmetallit2	kerran vuodessa muu, mikä?

1 Johdettaessa ojaan

2 Jos poltetaan

raskasta polttoöljyä, hiiltä tai turvetta: As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg

puuta: Cr, Pb, Zn, Cd, As

B. Elvytysvedet neutraloinnin jälkeen

Seurantaparametri	Seurannan taajuus
Määrä
Lämpötila
pH
Sulfaattipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaisfosforipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaistyppipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Biologinen hapenkulutus (BHK7)	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kiintoainepitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?

C. Nuohous-/peittausvedet neutraloinnin jälkeen

Seurantaparametri	Seurannan taajuus
Määrä
Lämpötila
pH
Sulfaattipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaisfosforipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kokonaistyppipitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Biologinen hapenkulutus (BHK7)	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Kiintoainepitoisuus	kaksi kertaa vuodessa muu, mikä?
Raskasmetallit1	kerran vuodessa muu, mikä?

1 Jos poltetaan

raskasta polttoöljyä, hiiltä tai turvetta: As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg

puuta: Cr, Pb, Zn, Cd, As

Ojaan tai vesistöön johdettavien jätevesien purku- ja näytteenottopaikat, näytteenottotiheys ja -menettelyt sekä analysoitavat parametrit

Jätevesijae	Purkupaikka	Näytteenoton	Analysoitavat parametrit
paikka1	tiheys	menettelyt
Lauhdevedet
Elvytysvedet
Peittausvedet
Nuohousvedet

1 Näytteenottopaikka voidaan tarvittaessa merkitä liitteenä olevaan laitoksen sijaintikarttaan tai asemapiirrokseen

Lisätietoja kohtaan 3.2:

3.3 Öljynerottimien ja öljyistä vettä sisältävien umpikaivojen huolto

Öljynerottimien öljytilan täyttymisestä ilmoittavan hälytysjärjestelmän toiminta testataan vähintään kerran vuodessa

Umpikaivojen täyttymisestä ilmoittavan hälytysjärjestelmän toiminta testataan vähintään kerran vuodessa

Öljynerottimet ja umpikaivot tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja tyhjennetään tarvittaessa

Lisätietoja kohtaan 3.3:

4. MUU TARKKAILU

4.1 Polttoaineiden käsittely ja varastointi

Kiinteiden polttoaineiden käsittelystä (mukaan lukien haketus tai murskaus laitosalueella) ja varastoinnista aiheutuvat vaikutukset ympäristöön

Haitta	Miten haittoja seurataan?	Miten haittoja ennaltaehkäistään?
Melu
Pölyäminen
Haju
Polttoaineen kulkeutuminen ympäristöön
Palovaara
Muu, mikä:

Nestemäisten polttoaineiden käsittelystä ja varastoinnista aiheutuvat vaikutukset ympäristöön

Haitta	Miten haittoja seurataan	Miten haittoja ennaltaehkäistään?
Haju
Vuotaminen maaperään tai vesistöön
Haihtuminen
Palovaara
Muu, mikä:

Lisätietoja kohtaan 4.1:

4.2 Jätteiden ja tuhkan hyötykäytön seuranta

Jätteiden määrää ja laatua seurataan säännöllisesti ja niistä pidetään kirjaa, miten?

Eri hyödyntämis- ja käsittelykohteisiin sekä kaatopaikalle toimitetuista jätemääristä pidetään kirjaa

Polttoaineteholtaan yli 5 MW:n kiinteän polttoaineen kattiloiden lento- ja pohjatuhkan kaatopaikkakelpoisuutta ja hyötykäyttökelpoisuutta seurataan, miten?

Lisätietoja kohtaan 4.2:

4.3 Melutason tarkkailu

Energiantuotantolaitoksen toiminnasta aiheutuva melutaso lähimmässä altistuvassa kohteessa1

määritetään laitoksen käyttöönoton jälkeen, milloin ja miten:

on määritetty melumittauksilla (liitteenä melumittausraportti)

on määritetty äänitehotasomittausten ja laskentamallien avulla (liitteenä melun leviämislaskelmaraportti)

1 Melutason määrittämisvelvoite koskee polttoaineteholtaan yli viiden megawatin energiantuotantolaitoksia. Niiden toiminnasta aiheutuva melutaso on mitattava lähimmissä altistuvissa kohteissa kerran kahdentoista kuukauden kuluessa laitoksen toiminnan aloittamisesta, ellei kunnan ympäristönsuojeluviranomainen katso mittauksia tarpeettomiksi. Melumittausten tukena, tai niitä korvaamaan, voidaan käyttää melun äänitehotasomittauksia ja laskentamalleja. Lähin altistuva kohde on esimerkiksi asuintalo, koulu, päiväkoti tai virkistysalue.

Lisätietoja kohtaan 4.3:

4.4 Maaperän tilan tarkkailu

Laitosalueen maaperän pilaantuneisuus on tutkittu (tarvittaessa), ajankohta

Lisätietoja kohtaan 4.4:

4.5 Ympäristövaikutusten tarkkailu

Laitos osallistuu ilmanlaadun yhteistarkkailuun

Laitos osallistuu bioindikaattoriseurantaan

Laitos osallistuu melun yhteistarkkailuun

Lisätietoja kohtaan 4.5: