KONTROLLPLAN FÖR EN MEDELSTOR ENERGIPRODUCERANDE ANLÄGGNING

(bilaga till blankett 6035)

Det centrala målet med kontrollen av anläggningens verksamhet samt utsläppen och påverkan av verksamheten är att ge information om anläggningens verksamhet, utsläpp och miljöpåverkan. Syftet med informationen är även att bedöma huruvida anläggningen bedriver sin verksamhet i enlighet med statsrådets förordning 1065/2017. Resultaten av kontrollen ska tillhandahållas tillsynsmyndigheten i samband med anläggningens årsrapport.

Kontrollen utförs i enlighet med denna kontrollplan. När du fyller i blanketten lönar det sig att även ta del av 17–18 § i statsrådets förordning 1065/2017 samt bilaga 3 som gäller kontrollen.

Det finns separata blanketter för årsrapportering. Verksamhetsutövaren ska fylla i blanketterna och skicka dem till tillsynsmyndigheten före utgången av februari varje år.

Verksamhetsutövarens namn eller firmanamn
Energiproducerande anläggning som uppgifterna gäller
Kontrollplanen har gjorts upp av	Telefonnummer	E-postadress
Datum som planen gjordes upp

1. KONTROLL AV RÖKGASUTSLÄPP

Utsläppsmätningar

Namn eller nummer på enheten (pannan/gasturbinen/motorn)
Bränsleeffekt (MW)
Intervall mellan utsläppsmätningar1
Partiklar Kontinuerlig mätning Periodisk mätning, mätintervall
Kväveoxider (NOX) Kontinuerlig mätning Periodisk mätning, mätintervall
Svaveldioxid2 (SO2) Kalkyl Kontinuerlig mätning Periodisk mätning, mätintervall
Kolmonoxid3 (CO) Kontinuerlig mätning Periodisk mätning, mätintervall

1 Partiklar, kväveoxider och svaveldioxid ska mätas endast om det finns gränsvärden för utsläpp i fråga om dem.

2 Svaveldioxidutsläppen kan bestämmas kalkylmässigt i stället för att mäta dem, om svavelhalten i de bränslen som används är känd. Om kalkinmatning, rökgasskrubber eller någon annan motsvarande metod för att minska svavelutsläppen utnyttjas, ska svaveldioxid mätas genom en engångsmätning på de bränslen som normalt används i pannan.

3 Kolmonoxidhalten ska mätas kontinuerligt i sådana pannor med en bränsleeffekt på mer än 5 MW som är avsedda för fast bränsle Vid övriga enheter ska kolmonoxidhalten mätas regelbundet enligt följande: nya enheter – genast efter att enheten börjat användas, befintliga enheter på mer än 5 MW – fr.o.m. 1.1.2025 och befintliga enheter på 1–5 MW – fr.o.m. 1.1.2030.

Beskrivning av principerna för periodiska mätningar av rökgasutsläpp

har gjorts, finns på en separat bilaga nr

görs och bifogas kontrollplanen och tillhandahålls sedan den kommunala miljövårdsmyndigheten i samband med nästa utsläppsmätningar, när?

Den kommunala miljövårdsmyndigheten ska minst en månad före mätningarna tillhandahållas information om de utsläppsmätningar som ska göras och om vem som ska utföra mätningarna.

För energiproducerande enheter med en bränsleeffekt på mer än 5 MW ska en extern part som mäter utsläpp ha en ackreditering för de mätmetoder som parten använder.

Mer information i punkt 1:

2. Kontroll av användning

Uppföljning av bränslets kvalitet och mängd1	Bränslen som används
Ursprung
Konsumtion
Fuktighet
Värmevärde
Svavelhalt
Askhalt
Viskositet
Tungmetaller2
1 Vid energiproducerande enheter på högst 5 MW är det obligatoriskt att följa upp ursprung och konsumtion av bränsle, övriga parametrar för bränslets kvalitet tillämpas vid behov. 2 Halterna tungmetaller bestäms vid behov. För trä mäts Cr, Pb, Zn, Cd, As För torv och stenkol mäts As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg För tung brännolja mäts Ni, V Bränslets kvalitet följs på basis av uppgifter som fås av bränsleleverantören genom egen kvalitetskontroll, hur?
Storheter som följs upp vid drifts- och utsläppskontrollen	Namn eller nummer på enheten (pannan/gasturbinen/motorn)
Uppföljning av förbrännings-förhållandena
Syrehalt1
Kontinuerlig mätning
Periodisk mätning, mätintervall
Rökgasens temperatur1
Kontinuerlig mätning
Periodisk mätning, mätintervall
Kontinuerlig mätning av partikelutsläppsnivån (opacitet)2

1 Syrehalten och rökgasens temperatur ska mätas kontinuerligt vid nya energiproducerande enheter samt vid befintliga enheter med en bränsleeffekt på mer än 5 MW vars drifttid är över 1 500 timmar per år räknat som ett glidande medelvärde under en femårsperiod. Som ett alternativ till syremätning vid uppföljning av huruvida det finns tillräckligt med förbränningsluft för en förbränningsmotor kan laddlufttrycket mätas.

2 Nivåerna av partikelutsläpp (opacitet) ska mätas kontinuerligt i nya pannor på över 5 MW som använder fast bränsle och tung brännolja, om inte rökgasskrubber används i pannan.

Uppföljning av förbränningsförhållandena

Mätinstrumenten för kontinuerlig mätning (syre, temperatur, kolmonoxid, motorns laddlufttryck om det ersätter syremätning, opacitet) som används för att följa förbränningen kalibreras minst en gång per år.

Uppföljning av anordningarnas funktionsduglighet och service

Vid anläggningen följs avskiljarnas funktion genom att iaktta följande egenskaper:

I cykloner/multicykloner

mängden avskilt stoft, uppföljningsfrekvens

tryckdifferens, uppföljningsfrekvens

täthet, uppföljningsfrekvens

I elektrofiltret

mängden avskilt stoft, uppföljningsfrekvens

strömvärde, uppföljningsfrekvens

spänningsvärde, uppföljningsfrekvens

I spärrfiltret

mängden avskilt stoft, uppföljningsfrekvens

tryckdifferens, uppföljningsfrekvens

I rökgasskrubbern

mängden avskilt stoft, uppföljningsfrekvens

tryckdifferens, uppföljningsfrekvens

det utgående kondensvattnets flödesmängd, uppföljningsfrekvens

På vilket sätt sköts underhållet av följande anordningar?

Apparat	Underhållsåtgärder (inklusive eventuell sotning och tvätt) och tidsplan för åtgärderna
Pannor
Brännare
Rökgasrenare
Övriga avskiljare
Skorstenar
Bränslecisterner
Mätinstrument

Service- eller underhållsprogram

är under arbete

är i bruk

Mer information i punkt 2:

3. Kontroll av avloppsvatten

3.1 Kontroll av avloppsvatten som leds till avloppsverkets avlopp

När avloppsvatten leds till ett spillvattenavlopp sker uppföljningen av avloppsvattnets kvalitet och mängd enligt de krav som avloppsverket ställt upp i avtalet om avloppsvatten (bilaga)

Mer information i punkt 3.1:

3.2 Kontroll av avloppsvatten som leds till ett dike eller vattendrag

A. Avloppsvatten som bildas vid kondensering av rökgaser (kondensvatten) efter att det genomgått kemisk fällning1, neutralisering, klarning och filtrering

Uppföljningsparameter	Uppföljningsfrekvens
Flödesmängd	kontinuerligt annan, vilken?
Temperatur	kontinuerligt annan, vilken?
pH	kontinuerligt annan, vilken?
Sulfathalt	två gånger per år annan, vilken?
Fosforhalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Kvävehalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Biologisk syreförbrukning (BOD7)	två gånger per år annan, vilken?
Koncentrationen fasta partiklar	två gånger per år annan, vilken?
Tungmetaller2	en gång per år annan, vilken?

1 Vid avledning i ett dike

2 Om det bränns

tung brännolja, kol eller torv: As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg

trä: Cr, Pb, Zn, Cd, As

B. Regenererat vatten efter neutralisering

Uppföljningsparameter	Uppföljningsfrekvens
Mängd
Temperatur
pH
Sulfathalt	två gånger per år annan, vilken?
Fosforhalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Kvävehalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Biologisk syreförbrukning (BOD7)	två gånger per år annan, vilken?
Koncentrationen fasta partiklar	två gånger per år annan, vilken?

C. Vatten från sotning/betning efter neutralisering

Uppföljningsparameter	Uppföljningsfrekvens
Mängd
Temperatur
pH
Sulfathalt	två gånger per år annan, vilken?
Fosforhalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Kvävehalt totalt	två gånger per år annan, vilken?
Biologisk syreförbrukning (BOD7)	två gånger per år annan, vilken?
Koncentrationen fasta partiklar	två gånger per år annan, vilken?
Tungmetaller1	en gång per år annan, vilken?

1 Om det bränns

tung brännolja, kol eller torv: As, Cd, Co, Cr, Ni, Pb, Zn, Hg

Om det bränns trä: Cr, Pb, Zn, Cd, As

Utlopps- och provtagningsställen, provtagningsfrekvens och provtagningsförfaranden för avloppsvatten som leds till ett dike eller vattendrag samt de parametrar som analyseras

Avloppsvattenfraktion	Utloppsställe	Provtagnings-	Parametrar som analyseras
ställe1	frekvens	förfaranden
Kondensvatten
Regenererat vatten
Vatten från betning
Sotningsvatten

1 Provtagningsstället kan vid behov märkas ut på den bifogade lägeskartan eller planritningen över anläggningen

Mer information i punkt 3.2:

3.3 Underhåll av oljeavskiljare och samlingsbrunnar som innehåller oljehaltigt vatten

Funktionen i det larmsystem som anger när oljetråget i oljeavskiljarna är fullt testas minst en gång per år

Funktionen i det larmsystem som anger när samlingsbrunnarna är fulla testas minst en gång per år

Oljeavskiljarna och samlingsbrunnarna kontrolleras minst en gång per år och töms vid behov

Mer information i punkt 3.3:

4. ÖVRIG KONTROLL

4.1 Hantering och upplagring av bränslen

Verkningar som hanteringen (inklusive flisningen och krossningen vid anläggningen) och upplagringen av fasta bränslen har på miljön

Olägenhet	På vilket sätt följs olägenheter upp?	På vilket sätt förebyggs olägenheter?
Buller
Dammolägenhet
Luktolägenhet
Spridning av bränsle i miljön
Brandrisk
Annat, vilket?

Verkningar som hanteringen och upplagringen av flytande bränslen har på miljön

Olägenhet	På vilket sätt följs olägenheter upp?	På vilket sätt förebyggs olägenheter?
Luktolägenhet
Läckage till marken eller till vattendrag
Avdunstning
Brandrisk
Annat, vilket?

Mer information i punkt 4.1:

4.2 Uppföljning av återvinningen av avfall och aska

Mängden av och kvaliteten på avfall följs upp regelbundet och bokförs, på vilket sätt?

De avfallsmängder som förts till olika återvinnings- och behandlingsplatser samt till avstjälpningsplatser bokförs

Lämpligheten av flyg- och bottenaska från pannor med en bränsleeffekt på mer än 5 MW som är avsedda för fast bränsle att föras till avstjälpningsplats och för återvinning följs upp, på vilket sätt?

Mer information i punkt 4.2:

4.3 Kontroll av bullernivån

Bullernivå i verksamheten på en energiproducerande anläggning på de platser närmast anläggningen som utsätts för buller1

fastställs efter att anläggningen har börjat drivas, när och på vilket sätt?

har fastställts genom bullermätningar (bullermätningsrapporten bifogas)

har fastställts genom mätningar av ljudeffektnivån och beräkningsmodeller (rapporten om spridningberäkningar bifogas)

1 Skyldigheten att fastställa bullernivån gäller energiproducerande anläggningar med en bränsleeffekt på mer än 5 MW. Deras bullernivå ska på de platser närmast anläggningen som utsätts för buller mätas en gång inom tolv månader från den tidpunkt då anläggningen inledde sin verksamhet, om inte den kommunala miljövårdsmyndigheten anser att mätningarna är onödiga. Mätningar av ljudeffektnivån och bullerberäkningsmodeller kan användas som stöd vid bullermätningarna eller i stället för sådana. Den närmaste platsen som utsätts för buller är till exempel ett bostadshus, en skola, ett daghem eller ett rekreationsområde.

Mer information i punkt 4.3:

4.4 Kontroll av marken

Markens föroreningsgrad på anläggningsområdet har kartlagts (vid behov), tidpunkt

Mer information i punkt 4.4:

4.5 Kontroll av miljöpåverkan

Anläggningen deltar i en gemensam kontroll av luftkvaliteten

Anläggningen deltar i bioindikatoruppföljning

Anläggningen deltar i en gemensam kontroll av bullernivån

Mer information i punkt 4.5: