KESKISUUREN ENERGIANTUOTANTOLAITOKSEN REKISTERÖINTI-ILMOITUS

ILMOITUKSEN TUNNISTETIEDOT

(Viranomainen täyttää) Diaarimerkintä	Viranomaisen yhteystiedot
Ilmoitus on saapunut

Ennen lomakkeen täyttämistä kannattaa tutustua huolellisesti täyttöohjeen kohtaan "Milloin energiantuotantolaitoksen voi rekisteröidä?"

ENERGIANTUOTANTOLAITOS1, JOLLE REKISTERÖINTIÄ HAETAAN
Uusi laitos	Toiminnan suunniteltu käynnistymisajankohta
Olemassa olevan laitoksen toiminnan olennainen muuttaminen (YSL 29 §)	Muutoksen suunniteltu käyttöönottoajankohta
Mitä muutos koskee?
Olemassa olevan laitoksen ympäristöluvan muuttaminen (YSL 89 §)	Mitä muutos koskee?
Rekisteröidyn laitoksen toiminnan tai tietojen muuttaminen (YSL 170 §)	Mitä muutos koskee?
Olemassa olevan laitoksen rekisteröinti muusta syystä
1 Energiantuotantolaitoksen muodostavat samalla laitosalueella sijaitsevat energiantuotantoyksiköt (kattilat, kaasuturbiinit ja polttomoottorit) sekä niiden toimintaan kiinteästi liittyvät muut toiminnot, kuten polttoainevarastot. Jos laitosalueella on vain yksi energiantuotantoyksikkö, se muodostaa oman energiantuotantolaitoksensa. 1. TOIMINNANHARJOITTAJAN NIMI JA YHTEYSTIEDOT
Toiminnanharjoittajan nimi tai toiminimi	Kotipaikka	Y-tunnus
Postiosoite ja -toimipaikka	Käyntiosoite ja posti- toimipaikka	Puhelinnumero	Sähköpostiosoite
Ilmoituksen tekijän nimi	Postiosoite ja -toimipaikka	Puhelinnumero	Sähköpostiosoite
Yhteyshenkilön nimi (jos eri kuin ilmoituksen tekijä)	Postiosoite ja -toimipaikka	Puhelinnumero	Sähköpostiosoite
Laskutusosoite (postiosoite tai verkkolaskuosoite)
2. ENERGIANTUOTANTOLAITOKSEN YHTEYSTIEDOT JA SIJAINTI SEKÄ TIEDOT LAITOKSEN YMPÄRISTÖSTÄ (4 §)
Laitoksen nimi	Sijaintipaikka (kunta, kylä)
Siirrettävä energiantuotantoyksikkö, ei pysyvää sijaintipaikkaa
Katuosoite	Kiinteistötunnus
Toimialaluokka (TOL) 35112 sähkön erillistuotanto lämpövoimalla 35113 sähkön ja kaukolämmön yhteistuotanto 35115 teollisuutta palveleva sähkön ja lämmön tuotanto 35301 kaukolämmön ja -kylmän erillistuotanto ja jakelu 35302 teollisuutta palveleva lämmön ja kylmän erillistuotanto muu, mikä? (esim. kiinteistökohtainen tai kiinteistöryhmän lämmöntuotanto)
Laitoksen yhteyshenkilön nimi	Puhelinnumero
Sähköpostiosoite	Yhteyshenkilö ei tiedossa, tiedot ilmoitetaan myöhemmin

Laitoksen koordinaatit ETRS-TM35FIN-tasokoordinaatistossa:

pohjoinen (N)

itä (E)

Tiedot laitoksen sijaintipaikan ympäristöstä

Häiriölle alttiit kohteet sekä muut herkät kohteet, jotka sijaitsevat alle 1 km etäisyydellä laitoksesta (alle 500 m etäisyydellä, jos kyseessä on polttoaineteholtaan enintään 5 megawatin energiantuotantolaitos):

Lähin kohde*	Kohteen nimi	Etäisyys laitoksesta (m)	Merkintä laitoksen sijaintikartalla (liite A)
Asuinkiinteistö
Loma-asunto
Koulu tai päiväkoti
Leikkikenttä
Sairaala
Virkistysalue
1- tai 2-luokan pohjavesialue
Pohjavedenottamo
Natura 2000 -alue
Muu luonnonsuojelualue
Muu häiriölle altis kohde

* Kohteet on merkittävä myös sijaintikarttaan (liite A)

Lähiseudulla sijaitsee muita ympäristöä kuormittavia toimintoja, mitä?

Etäisyys laitoksesta (m):

Sijaitseeko samalla kiinteistöllä muita toimintoja, jotka eivät liity energiantuotantolaitokseen?

Ei

Kyllä, mitä?

Lisätietoja kohtaan 2:

3. TIEDOT ALUEEN KAAVOITUKSESTA (4 §)

Alueen kaavoitustilanne1

Asemakaava, tontin kaavamerkintä:

Yleiskaava

Poikkeamispäätös

Ei oikeusvaikutteista kaavaa

Toimintaa koskeva kaavamuutos vireillä

1 Siirrettävien energiantuotantoyksiköiden osalta tietoja alueen kaavoituksesta ei tarvitse esittää

Lisätietoja kohtaan 3:

4. TIEDOT LAITOKSEN YMPÄRISTÖLUVASTA SEKÄ MUISTA LUVISTA, SOPIMUKSISTA, PÄÄTÖKSISTÄ JA ILMOITUKSISTA

Myöntämis-päivämäärä	Viranomainen/taho	Vireillä
Ympäristölupa
Rakennuslupa ja/tai toimenpidelupa
Jätevesien johtaminen
Sopimus yleiseen tai toisen viemäriin liittymisestä
Teollisuusjätevesisopimus
Jätevesien johtamislupa vesistöön
Lupa jäteveden johtamiseksi ojaan tai maahan
Maanomistajan suostumus jäteveden johtamiselle
Kemikaali-ilmoitus tai -päätös
Vaarallisen kemikaalin sekä palavan kaasun ja palavan nesteen teollisen käsittelyn ja varastoinnin lupa tai päätös
Päätös kemikaalien vähäisestä teollisesta käsittelystä ja varastoinnista
Muu, mikä?

Lisätietoja kohtaan 4:

5. TIEDOT LAITOKSEN TOIMINNASTA, KÄYTETTÄVISTÄ POLTTOAINEISTA JA PÄÄSTÖJEN VÄHENTÄMISTEKNIIKOISTA

Koko laitosta koskevat tiedot

Laitoksen toiminnan aloittamisvuosi:

Koko energiantuotantolaitoksen yhteenlaskettu polttoaineteho: MW

Yksikkökohtaiset tiedot

Jos energiantuotantolaitoksella on useampia energiantuotantoyksiköitä (kattiloita, kaasuturbiineja tai polttomoottoreita), jokaisen yksikön tiedot ilmoitetaan erikseen.

Tiedot annetaan ensimmäisestä kattilasta, kaasuturbiinista tai polttomoottorista tässä kohdassa ja muista erillisillä liitelomakkeilla (6035a).

Yksikön nimi tai tunnus (nimi tai tunnus merkitään myös asemapiirrokseen/sijaintikarttaan)
Kyseessä on1	uusi yksikkö	Suunniteltu käyttöönottoajankohta
olemassa oleva yksikkö	Käyttöönottoajankohta2
olemassa olevan yksikön toiminnan olennainen muuttaminen	Muutoksen suunniteltu käyttöönottoajankohta	Mitä muutos koskee:
Polttoaineteho (MW)
Arvioitu keskimääräinen tehotaso (MW)
Arvioidut vuotuiset käyttötunnit (h/a)
Tuotanto	Sähkö (GWh/a)	Prosessihöyry (GWh/a)	Lämpö (GWh/a)

1 Olemassa olevaksi katsotaan yksikkö, joka on otettu käyttöön ennen 20.12.2018 (tai viimeistään 20.12.2018, jos yksikkö on rekisteröity tai saanut ympäristöluvan ennen 19.12.2017). Muussa tapauksessa kyseessä on uusi yksikkö.

2 Jos olemassa olevan yksikön tarkka käyttöönottopäivä ei ole tiedossa, on tarvittaessa esitettävä todisteet siitä, että yksikkö on otettu käyttöön ennen 20.12.2018.

Energiantuotanto-yksikön tyyppi	Polttoprosessi	Polttotekniikka	Päästöjen vähentämistekniikat
Kattila	Poltinpoltto	Hiukkaset
Sähkösuodatin
Arinapoltto	Kiinteä arina	Kuitusuodatin
Mekaaninen arina	Pesuri
Kiinteä + mekaaninen arina	Sykloni
Leijupoltto	Kupliva peti	Multisykloni
Kiertopeti
Leiju + poltin	Rikkidioksidi
Lämmöntalteenottokattila	Poltin	Absorbentin syöttö
Typen oksidit
Kaasuturbiini	Low-NOx -polttimet
Yläilman syöttö
Polttomoottori	Dieselmoottori	Öljydieselmoottori (GI)	Muu palamisilman vaiheistaminen
Kaasudieselmoottori (GD), kaasu	Polttoaineen syötön vaiheistus
Kaasumoottori	Kipinäsytytteinen moottori (SG)
Kaksoispolttoainemoottori (DF), kaasu
Kaasutin	Kaasutuspoltto	Kaasutus
Pyrolyysi
Muu, mikä?	Muu, mikä?	Muu, mikä?	Muu, mikä?

Tiedot käytettävistä polttoaineista

Polttoaine	Osuus polttoaine-energiasta (vaihteluväli %)	Kokonais-energia (GJ/a)	Tehollinen lämpöarvo (MJ/kg, MJ/m3(n))	Määrä	Rikkipitoisuus (%)
(t/a)	(1 000 m3/a)
Kiinteä biomassa1, mikä?
Turve
Hiili
Muu kiinteä polttoaine, mikä?
Kevyt polttoöljy
Raskas polttoöljy
Muu nestemäinen polttoaine, mikä?
Maakaasu
Muu kaasumainen polttoaine, mikä?

1 Kiinteäksi biomassaksi lasketaan mm. puu, ruokohelpi, olki ja pelletit

Valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 päästöraja-arvoliitteen 1A mukaisesti energiantuotantoyksikkö voi noudattaa lievempiä päästöraja-arvoja, jos yksikön toimintaa rajoitetaan jonkin liitteessä 1A kuvatun poikkeuksen (P1-P6) mukaisesti. Merkitse alle, jos yksikön toiminnassa sitoudutaan noudattamaan jotain kyseisistä poikkeuksista:
Olemassa olevia yksiköitä koskevat pysyvät poikkeukset, jotka ovat voimassa yli 5 MW yksiköillä 1.1.2025 alkaen ja 1–5 MW yksiköillä 1.1.2030 alkaen Yksikköä sitoudutaan käyttämään korkeintaan 500 h/a viiden vuoden liukuvana keskiarvona (poikkeus P1) Lämmöntuotannossa olevaa yksikköä sitoudutaan käyttämään korkeintaan 1 000 h/a viiden vuoden liukuvana keskiarvona (poikkeus P2)
Olemassa olevia yli 5 MW yksiköitä koskevat määräaikaiset poikkeukset, jotka ovat voimassa 1.1.2025–1.1.2030 Yksikön hyötylämmöntuotannosta sitoudutaan toimittamaan vähintään 50 prosenttia viiden vuoden liukuvana keskiarvona julkiseen kaukolämpöverkkoon (poikkeus P3) Yksikkö sitoutuu käyttämään pääasiallisena polttoaineena kiinteää biomassaa (poikkeus P4) Yksikköä sitoudutaan käyttämään kaasun kansallisen siirtoverkon kaasukompressoriasemien käyttämiseen (poikkeus P5)
Uusia yksiköitä koskeva pysyvä poikkeus, joka on voimassa yksikön rekisteröinnistä alkaen Yksikköä sitoudutaan käyttämään korkeintaan 500 h/a kolmen vuoden liukuvana keskiarvona (poikkeus P6)

Lisätietoja kohtaan 5:

6. TIEDOT PÄÄSTÖISTÄ ILMAAN (5–6 §)

Energiantuotantolaitoksen päästöt (pitoisuudet ja vuosipäästöt) ilmaan yksikkökohtaisesti

Energian-tuotanto-yksikkö	Hiukkaset	NO2	SO2	CO2 FOSS	CO2 BIO
mg/m3(n)	t/a	mg/m3(n)	t/a	mg/m3(n)	t/a	t/TJ	t/a	t/TJ	t/a
Yhteensä
Pitoisuudet (mg/m3(n)) ilmoitetaan muunnettuna seuraaviin happipitoisuuksiin: kattilat, kiinteät polttoaineet: 6 % O2 kattilat, neste- ja kaasumaiset polttoaineet: 3 % O2 kaasuturbiinit: 15 % O2 polttomoottorit: 15 % O2

Lisätietoja kohtaan 6:

7. TIEDOT SAVUPIIPUN KORKEUDESTA JA SEN MITOITUKSEN PERUSTEISTA (7 §)

Piipun numero tai tunniste
Energiantuotantoyksikkö tai -yksiköt, jonka savukaasut johdetaan kyseiseen piippuun
Savupiipun päästökorkeus maanpinnasta1 (m)

1 Mitattuna tuotantorakennuksen viereisen maanpinnan tasosta

Savupiipun/piippujen korkeus on määritetty

asetuksen 1065/2017 liitteen 2 taulukon perusteella

leviämismallilaskelman perusteella (esitetty liitteessä D)

piippunomogrammin tai uusien 1–5 MW yksiköiden piipunkorkeuden mitoitusmenetelmän perusteella (esitetty liitteessä D)

Uutta polttoaineteholtaan vähintään 5 MW energiantuotantoyksikköä koskevat lisätiedot

Alle 500 metrin etäisyydellä energiantuotantoyksiköstä sijaitsee yli 30 m korkea1

rakennus

maastoeste

maanpinta

1) Mitattuna tuotantorakennuksen viereisen maanpinnan tasosta

Lisätietoja kohtaan 7:

8. TIEDOT JÄTE- JA HULEVESIEN KÄSITTELYSTÄ SEKÄ PÄÄSTÖISTÄ VETEEN JA VIEMÄRIIN (9–11 §)

Savukaasupesurissa ja savukaasujen lauhdutuksessa muodostuvat jätevedet (lauhdevedet)

Laitoksella ei ole savukaasupesuria siirry kohtaan Elvytysvedet

Johdetaan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin tai vesistöön (kuten puroon, jokeen, järveen tai mereen)

ja ennen johtamista vedet neutraloidaan, selkeytetään ja suodatetaan

Johdetaan ojaan

ja ennen johtamista vedet saostetaan kemiallisesti, selkeytetään ja suodatetaan

Käsitellään muulla vastaavalla menetelmällä (edellyttää kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen hyväksyntää, valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 9 §:n 2 momentti), miten (tarvittaessa erillisellä liitteellä)?

Elvytysvedet

Toiminnassa ei muodostu elvytysvesiä siirry kohtaan Nuohousvedet

Neutraloidaan täyssuolanpoiston jälkeen

Käsitellään muulla tavalla, miten?

Nuohousvedet

Toiminnassa ei muodostu nuohousvesiä siirry kohtaan Peittausvedet

johdetaan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin

ennen johtamista vedet neutraloidaan ja selkeytetään

kerätään talteen ja toimitetaan asianmukaisesti käsiteltäväksi

Peittausvedet

Toiminnassa ei muodostu peittausvesiä siirry kohtaan Öljyiset jätevedet

johdetaan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin

ennen johtamista vedet neutraloidaan

kerätään talteen ja toimitetaan asianmukaisesti käsiteltäväksi

Peittauksen huuhteluvedet johdetaan

vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin

maastoon/vesistöön

Öljyiset jätevedet

Laitoksella ei muodostu öljyisiä jätevesiä siirry kohtaan Talousjätevedet

Öljyisten jätevesien johtaminen

Nestemäisten polttoaineiden täyttö- ja purkupaikkojen vedet	Öljysäiliöiden suoja-altaiden vedet	Muut vedet, jotka voivat sisältää öljyä, mitkä?
Johdetaan umpikaivoon
Umpikaivo on varustettu täyttymisestä ilmoittavalla hälytysjärjestelmällä
Johdetaan öljynerottimeen
Öljynerottimen luokitus (SFS-EN 858-1)
luokka I (poistuvan veden hiilivetypitoisuus <5 mg/l)
luokka II (poistuvan veden hiilivetypitoisuus <100 mg/l)
Öljynerottimesta poistuvat vedet johdetaan
vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin
sadevesiviemäriin
purkureitti ja -kohta on merkitty sijaintikarttaan (liite A)
vesistöön
purkureitti ja -kohta on merkitty sijaintikarttaan (liite A)
umpisäiliöön
muualle, mihin?
Öljynerotin on varustettu öljytilan täyttymisestä ilmoittavalla hälytysjärjestelmällä
Viemärissä on välittömästi öljynerottimen jälkeen näytteenotto- ja sulkuventtiilikaivo

Kyseessä on valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 10 §:n 6 tai 7 momentissa tarkoitettu yksikkö, jossa öljyisten jätevesien käsittelyssä käytetään muita vastaavantasoisia tai vaihtoehtoisia menetelmiä. Perusteet poikkeuksen käytölle sekä käytettävien menetelmien kuvaus (tarvittaessa erillisellä liitteellä):

Talousjätevedet

johdetaan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin

johdetaan umpisäiliöön, josta kuljetetaan jätevesiviemäriverkostoon

käsitellään ympäristönsuojelulain 16 luvun ja talousjätevesien käsittelyä viemäriverkoston ulkopuolisilla alueilla koskevan valtioneuvoston asetuksen 157/2017 mukaisella tavalla, miten?

Sade- ja sulamisvedet (hulevedet)

johdetaan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriin

johdetaan vesihuoltolaitoksen sadevesi/hulevesiviemäriin

johdetaan suoraan ojaan tai vesistöön

imeytetään maahan

käsitellään muulla tavalla, miten?

Kiinteiden polttoaineiden varastokentän hulevesijärjestelmä on varustettu kiintoaineen erotuksella

Piha-alueen hulevesien pääsy öljynerottimiin on estetty

Lisätietoja kohtaan 8:

9. TIEDOT POLTTOAINEIDEN VARASTOINNISTA (11–13 §)

Kiinteät polttoaineet

Laitoksella ei varastoida kiinteitä polttoaineita siirry kohtaan Nestemäiset polttoaineet.

Kiinteiden polttoaineiden

varastokentän pinta-ala m2

varastokentän pintamateriaali

Miten kiinteiden polttoaineiden varastoinnista, käsittelystä ja siirroista aiheutuva

pölyhaitta on estetty?

Hienojakoisten polttoaineiden (kuten jyrsinturve) vastaanottoasemat sijaitsevat

suljetussa hallissa

muussa vastaavassa tilassa, missä?

hajuhaitta on estetty?

roskaantuminen on estetty?

palovaaran torjunta on järjestetty?

Nestemäiset polttoaineet

Laitoksella ei varastoida nestemäisiä polttoaineita siirry kohtaan 10.

Säiliökohtaiset tiedot

Säiliön nimi tai numero
Maanpäällinen
Varastoitava polttoaine
Tilavuus (m3)
Suoja-altaan tilavuus (m3)
1-vaippainen
2-vaippainen
vuodonilmaisin
Ylitäytönestin
Pinnanmittausjärjestelmä
automaattinen
manuaalinen
Säiliötarkastukset
vähintään 10 vuoden välein
viimeisin tarkastusajankohta (vuosi)
Käyttöönottovuosi

Laitoksella on imeytysaineita ja torjuntakalustoa polttonestevuotojen varalle

Nestemäisten polttoaineiden täyttö- ja purkupaikka on

nesteitä läpäisemätön

reunoiltaan korotettu tai kauttaaltaan kallistettu

Kyseessä on valtioneuvoston asetuksen 1065/2017 13 §:n 3 tai 4 momentissa tarkoitettu yksikkö, jossa nestemäisten polttoaineiden käsittely ja/tai varastointi toteutetaan 13 §:n vaatimuksiin nähden vastaavantasoisilla tai vaihtoehtoisilla menetelmillä. Esitettävä perusteet poikkeuksen käytölle sekä käytettävien menetelmien kuvaus (tarvittaessa erillisellä liitteellä):

Lisätietoja kohtaan 9:

10. TIEDOT TOIMINNASSA SYNTYVISTÄ JÄTTEISTÄ JA JÄTEHUOLLOSTA (14 §)

Laitoksella syntyvien jätteiden arvioidut määrät ja toimituspaikka

Jätelaji	Arvioitu määrä (kg/a)	Jätteen toimituspaikka
Tuhkat
Lentotuhka
Pohjatuhka
Tavanomaiset jätteet
Sekajäte
Muu, mikä?
Vaaralliset jätteet
Öljynerottimien öljykerros
Öljynerottimien pohjaliete
Jäteöljyt
Muut öljyiset jätteet (trasselit, suodattimet yms.)
Liuotinjäte
Akut ja paristot
Loisteputket
Käsitelty puu
Muu, mikä?
Jätevesilietteet
Muut jätteet, mitkä?

Vaarallisten jätteiden varastointitila on

lukittava

katettu

tiivispohjainen

Vaaralliset jätteet toimitetaan asianmukaiseen käsittelyyn vähintään kerran vuodessa

Kaikki jätteet toimitetaan käsiteltäväksi laitokseen, jonka ympäristöluvassa kyseisen jätteen vastaanotto on sallittu

Tuhkan käsittely ja hyödyntäminen

Lento- ja pohjatuhka varastoidaan siiloissa tai muissa vastaavissa tiloissa, joilla estetään tuhkan pölyäminen ja muu leviäminen ympäristöön

Tuhkia siirrettäessä ehkäistään laitoksen ympäristölle aiheutuvat pölyhaitat, miten?

Tuhkia käytetään lannoitevalmisteena

Lannoitevalmisteena käytettävä tuhka varastoidaan, säilytetään ja kuljetetaan lannoitelain (711/2022) vaatimusten mukaisesti

Lisätietoja kohtaan 10:

11. TIEDOT TOIMINNASSA KÄYTETTÄVISTÄ KEMIKAALEISTA

Tiedot muista kuin polttoaineena käytettävistä kemikaaleista

Kemikaali tai kauppanimi	Käyttötarkoitus	Käyttömäärä (l/a tai m3/a)	Suurin varastointimäärä (l tai m3)	Varastointipaikka

Lisätietoja kohtaan 11:

12. TIEDOT TOIMINNAN MELUPÄÄSTÖISTÄ, NIIDEN VAIKUTUKSISTA SEKÄ MELUNTORJUNTA-TOIMISTA (8 §)

Toiminnan merkittävimmät melulähteet

Melulähde	Käynnissä päivä/yö klo 22–7, 7–22	Äänitehotaso, jos tiedossa LWA (dB)	Melu on kapeakaistaista tai iskumaista jos tiedossa

Käytössä olevat meluntorjuntatoimet:

Suunnitellut meluntorjuntatoimet:

Toiminnasta aiheutuvat keskimääräiset liikennemäärät raskailla ajoneuvoilla: ajoneuvoa/vko

Laitoksen toiminnasta aiheutuva melutaso (LAeq) ei ylitä valtioneuvoston päätöksessä 993/1992 annettuja ohjearvoja

Lisätietoja kohtaan 12:

13. TOIMINTASUUNNITELMA POIKKEUKSELLISIA TILANTEITA VARTEN (16 §)

Toiminnanharjoittajan on laadittava poikkeuksellisia tilanteita varten toimintasuunnitelma. Toimintasuunnitelman tulee sisältää vähintään ohjeet toimenpiteistä polton ja erotinlaitteiden häiriötilanteiden sekä öljy- ja kemikaalivahinkojen varalle. Toimintasuunnitelma on pidettävä ajan tasalla.

Toimintasuunnitelma esitetään liitteenä F.

Lisätietoja kohtaan 13:

14. TARKKAILUSUUNNITELMA (17–18 §, liite 3)

Toiminnanharjoittajan on laadittava tarkkailun toteuttamisesta tarkkailusuunnitelma. Tarkkailusuunnitelmaa voidaan täydentää tai muuttaa myöhemmin valvontaviranomaisen hyväksymällä tavalla. Tarkkailusuunnitelma on pidettävä ajan tasalla.

Tarkkailusuunnitelma esitetään lomakkeella 6035b.

Lisätietoja kohtaan 14:

15. MUUT TIEDOT

Liitteet

Sijaintikartta (liite A)

Asemapiirros, johon on merkitty nesteitä läpäisemättömät alueet (liite B)

Asemakaavakartta, jos laitos sijaitsee asemakaava-alueella (liite C)

Leviämismallilaskelma tai piippunomogrammi, jos tehty (liite D)

Melumittausraportti/melulaskelma, jos tehty (liite E)

Toimintasuunnitelma poikkeuksellisia tilanteita varten (liite F)

Tarkkailusuunnitelma (lomake 6035b)

Kattila-, kaasuturbiini- tai polttomoottorikohtaisia liitelomakkeita (6035a) kpl

Muut liitteet, mitkä:

Lisätietoja kohtaan 15: