BAT-utredningsblankett (intensiv uppfödning av fjäderfä eller gris)

Med utredningsblanketten samlas in aktuell information om verksamheten vid din anläggning överensstämmer med bästa tillgängliga tekniken (Best Available Techniques BAT). NTM-centralen bedömer utifrån de uppgifter som du uppger på blanketten och det gällande miljötillståndet om du behöver ansöka om nytt miljötillstånd. Det är möjligt att NTM-centralen anser att verksamheten i sin helhet överensstämmer med bästa tillgängliga teknik, även om verksamheten inte följer alla nya BAT-slutsatser.

De nya BAT-slutsatserna finns på adressen http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D0302&rid=1

Så här fyller du i blanketten

Följande delar ingår i enkäten:

Kontaktuppgifter

Frågor angående allmänna verksamhetsmetoder

Frågor angående lukt, damm och buller

Frågor angående hantering av gödsel

Frågor angående uppfödning av gris och fjäderfä

Din egen uppskattning av huruvida miljötillståndet behöver uppdateras

Utrymme för tilläggsutredning

Frågorna är fördelade på 32 punkter, vilka motsvarar BAT-slutsatserna. Om det i en punkt räknas upp fler tekniker, ska du i denna punkt även nämna om det är ändamålsenligt med tanke på bästa tillgängliga teknik att använda alla, eller en eller flera av de metoder som anges i frågan.

Frågorna har vanligtvis tre svarsalternativ: 1) tekniken är redan i bruk; 2) tekniken i fråga har redan beaktats i miljötillståndet och 3) det är inte möjligt att tillämpa tekniken vid anläggningen. Svara på dessa frågor enligt situationen vid din anläggning (t.ex. tekniken tillämpas och har beaktats i miljötillståndet). Fundera först om tekniken i fråga redan används vid anläggningen. Om BAT-slutsatsen uppfylls till största delen, ska du kryssa för ”tekniken är redan i bruk”. Kontrollera efter detta om saken nämns i det nuvarande miljötillståndet eller berörs av tillståndvillkoren. Om tekniken inte tillämpas, fundera om tekniken kan genomföras. Vissa frågor har svarsalternativen ja eller nej.

Om tekniken som nämns i frågan inte används vid din anläggning eller är endast delvis i bruk, finns det ett grått textfält under frågan där du kan beskriva på vilket sätt saker sköts på gården idag och hur man eventuell ämnar utveckla verksamheten. För att ärendet ska gå så smidigt som möjligt bör utredningsblanketten fyllas i omsorgsfullt. Det försnabbar behandlingen och behovet av att begära tilläggsutredningar minskar. Det är viktigt att ni, då ni fyller i blanketten, inte endast kryssar i rutorna enligt vilka metoder som redan är i bruk på gården, utan att ni i mån av möjlighet, med egna ord beskriver metoderna eller tillvägagångssätten som används beträffande den ifrågavarande punkten på blanketten.

När du fyller i blanketten ska du även beakta beskrivningarna av teknikerna i BAT-slutsatserna samt anmärkningarna om teknikernas tillämpbarhet. Teknikerna är i regel allmänt tillämpbara men vissa tekniker är förknippade med faktorer som begränsar tillämpningen av dem. Vissa tekniker kan inte på grund av exempelvis kostnadsskäl tas i bruk vid en befintlig anläggning.

Om din anläggning har flera miljötillstånd eller antalet grisar och fjäderfän på gården överstiger gränsen för direktivanläggningar, ska blanketten fyllas i separat för de olika miljötillstånden och djurarterna (t.ex. en blankett för grisarna och en för fjäderfän). I dessa fall bör du även på förhand kontakta NTM-centralen. Även om det förekommer olika gödselhanteringssystem (flytgödsel och torrgödsel) på din gård, bör du på förhand kontakta NTM-centralen och komma överens om hur du ska gå vidare.

NTM-centralens kontaktuppgifter finns via denna länk.

KONTAKTUPPGIFTER

Namn
E-postadress	Telefonnummer
Gårdens besöksadress
Datum då det senaste miljötillståndet beviljades
Miljötillståndets beslutsnummer
Regionförvaltningsverk (RFV) eller miljöcentral som beviljat miljötillståndet
Kontaktpersonens namn, om denne är en annan person än verksamhetsutövaren
Kontaktpersonens kontaktuppgifter (telefonnummer, e-postadress)
Djurart, som blanketten gäller
Produktionsform
FRÅGOR ANGÅENDE ALLMÄNNA VERKSAMHETSMETODER	Är i bruk	Har beaktats i miljötillståndet	Kan inte tillämpas
1. Miljöledningssystem (BAT 1) Gården använder ett miljöledningssystem (hanterings-/ledningssystem för miljöfrågor, t.ex. EMAS, ISO 14001) Om gården har ett miljöledningssystem, beskriv systemet i korthet: Om gården saknar ett miljöledningssystem, beskriv här hur man ämnar utveckla verksamheten:	☐	☐	☐
2. God hushållning (BAT 2) Bästa tillgängliga teknik är att använda alla de tekniker som anges nedan (a-e). Anläggningens läge är lämpligt för att minska transporter av djur och material (t.ex. stallgödsel) säkerställa tillräckliga avstånd från känsliga områden som behöver skyddas (såsom bosättning, skolor, daghem o. dyl.) ta hänsyn till rådande klimatförhållanden (t.ex. vind och nederbörd) beakta potentiella framtida utvecklingsmöjligheter för anläggningen förebygga förorening av vatten. Anläggningens personal utbildas (relevanta regler, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, stallgödselhantering, säkerhet på arbetsplatsen, transport och spridning av stallgödsel, planering av verksamheter, beredskapsplanering och hantering av nödsituationer, reparation och underhåll av utrustning Det har vid anläggningen upprättats en beredskapsplan för att hantera oväntade händelser (t.ex. bränder, läckage från eller kollaps av flytgödselbehållare, okontrollerad avrinning från gödselstackar, oljeutsläpp osv.) och det finns utrustning för att hantera en olycka. Konstruktioner och utrustning kontrolleras regelbundet och repareras vid behov: t.ex. flytgödsellager, gödselpumpar, blandare, separatorer och spridare, system för tillförsel av vatten och foder, ventilationssystem och temperatursensorer, silor och transportutrustning (t.ex. ventiler, rör), luftreningssystem, renlighet på gården och bekämpning av skadegörare. Döda djur förvaras så att utsläpp förhindras eller minskas. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
3. Minska totalkväve och ammoniakutsläpp genom utfodringsrelaterade tekniker (BAT 3) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Minska råproteinhalten genom att använda en kvävebalanserad kost baserad på energibehov och smältbara aminosyror. Fasutfodring med en foderblandning anpassad till de specifika kraven för produktionsperioden. Tillsats av kontrollerade kvantiteter essentiella aminosyror till ett foder med låg råproteinhalt. Användning av godkända fodertillsatser som minskar utsöndrat totalkväve. Obs! Mängden kväve i gödsel har ett direkt samband med ammoniakutsläpp. För att uppnå de bindande ammoniakutsläppsnivåerna enligt den bästa tillgängliga tekniken måste man även tillämpa tekniker för att minska utsöndringen av kväve. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐
4. Minska totalfosfor genom utfodringsrelaterade tekniker (BAT 4) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Fasutfodring med en foderblandning anpassad till de specifika kraven för produktionsperioden. Användning av godkända fodertillsatser som minskar utsöndrat totalfosfor (t.ex. fytas). Användning av lättsmälta oorganiska fosfater för partiell ersättning av konventionella fosforkällor i fodret (tillgången på lättsmälta oorganiska fosfater kan vara begränsad). Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
5. Effektiv vattenanvändning (BAT 5) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst två av följande tekniker. Kontrollera och dokumentera vattenförbrukning (minst en gång per år). Kontrollera och reparera vattenläckor. Använda högtryckstvättar för rengöring av djurstallar och utrustning (inte tillämpligt för fjäderfäenheter som använder system för torr rengöring). Välja och använda lämplig utrustning (t.ex. vattenkoppar/-nipplar, runda eller raka vattentråg) för den aktuella djurkategorin och samtidigt säkerställa fri tillgänglighet till vatten. Kontrollera och vid behov regelbundet kalibrera utrustning för dricksvatten. Återanvända ej förorenat regnvatten för rengöring. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
6. Utsläpp från spillvatten (BAT 6) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst två av följande tekniker. Hålla de förorenade gårdsytorna så små som möjligt (så att det uppstår så lite avrinningsvatten som möjligt). Minimera tvättvattenanvändningen. Se till att ej förorenat regnvatten åtskils från spillvattenströmmar som måste renas, så att spillvattenströmmarna som måste renas inte växer i onödan. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
7. Minska spillvattenutsläpp (BAT 7) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Avleda spillvatten till en särskild behållare eller till ett flytgödsellager. Rena spillvatten. Spridning av spillvatten genom användning av ett bevattningssystem (t.ex. sprinkler, självgående spridare, tankvagn, slangutrullad spridare) Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
8. Effektiv energianvändning (BAT 8) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst två av följande tekniker. Högeffektiva system för uppvärmning/kylning och ventilation. Optimering av system för uppvärmning/kylning och ventilation och skötsel av dessa. Isolering av stallets väggar, golv och/eller tak. Användning av energieffektiv belysning. Användning av värmeväxlare. Användning av värmepumpar för värmeåtervinning: luft-luft, luft-vatten, luft-jord. Användning av värmepumpar för värmeåtervinning. Värmeåtervinning med värmt och kylt ströat golv (combidecksystem). Använd naturlig ventilation. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
9. Övervakning av driftsparametrar (BAT 29) Bästa tillgängliga teknik är att övervaka alla följande driftsparametrar minst en gång per år. Vattenförbrukningen dokumenteras med hjälp av lämpliga mätare eller fakturor. De viktigaste vattenförbrukande processerna i djurstallar (rengöring, utfodring osv.) kan övervakas separat. Elförbrukningen dokumenteras med hjälp av lämpliga mätare eller fakturor. Elförbrukning i djurstallar övervakas separat från andra enheter inom anläggningen. De viktigaste energiförbrukande processerna i djurstallar (uppvärmning, ventilation, belysning osv.) kan övervakas separat. Bränsleförbrukning. Dokumenteras med hjälp av lämpliga mätare eller fakturor. Antal inkommande och utgående djur, inklusive födslar och dödsfall. Dokumentering, t.ex. med hjälp av befintliga journaler. Foderkonsumtion. Dokumentering, t.ex. med hjälp av fakturor eller befintliga journaler. Stallgödselproduktion. Dokumentering, t.ex. med hjälp av befintliga journaler. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐

FRÅGOR ANGÅENDE BULLER, DAMM OCH LUKT
10. Minska buller (BAT 9) Orsakar verksamheten bullerolägenheter för känsliga områden (t.ex. bostadsområden, skolor, daghem, rekreationsområden, sjukhus, vårdhem, känsliga ekosystem/livsmiljöer)? Kan det väntas att verksamheten kommer att orsaka bullerolägenhet för känsliga områden? Innehåller det gällande miljötillståndet villkor för buller? Hur har man konstaterat att det förekommer bullerolägenhet? Om det konstateras att verksamheten orsakar eller det kan förväntas att den orsakar olägenheter för känsliga områden, ska bästa tillgängliga teknik innehålla en bullerhanteringsplan för anläggningens miljöledningssystem, i vilken beskrivs lämpliga åtgärder och tidsfrister genomförande av bullerövervakning åtgärder vid identifierade bullerolägenheter ett program för minskning av buller som är utformat för att identifiera källorna, för att mäta bullerutsläppen, för att fastställa bidraget från olika källor och för att genomföra åtgärder för eliminering och/eller reduktion en genomgång av tidigare bullerolägenheter och avhjälpande åtgärder samt spridning av kunskap om bullerolägenheter. Tekniker för att minska bullerolägenheter är bland annat tillräckligt avstånd till känsliga områden, placering av utrustning, åtgärder som hindrar bullret att sprida sig, bullerdämpare, ljuddämpare, ljudisolering samt att använda utrustning som orsakar lite buller. Därtill kan verksamheter som orsakar buller användas under en viss tid på dygnet så att bullret orsakar så lite olägenhet som möjligt. Om det vid anläggningen förekommer/väntas förekomma buller som stör känsliga områden och/eller det i det gällande miljötillståndet finns villkor för buller, ska du även svara på följande: Har anläggningen en bullerhanteringsplan? Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐
11. Förebygga och minska buller (BAT 10) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Verksamheterna är placerade så att de inte orsakar bullerolägenheter för känsliga områden (t.ex. bostadsområden, skolor, daghem, rekreationsområden, sjukhus, vårdhem, känsliga ekosystem/livsmiljöer). Utrustningen är placerad så att de ligger så långt borta från känsliga områden som möjligt; längden på foderledningarna är så korta som möjligt; och/eller foderlagren är placerade så att det förekommer så lite fordonstransport som möjligt. Buller beaktas i arbetet (t.ex. dörrar till byggnaden hålls stängda vid utfodring, drift av utrustning sköts endast av erfaren personal, bullrande verksamhet undviks nattetid och under veckoslut, åtgärder för bullerkontroll i samband med underhåll, transportband och foderskruvar drivs endast när det är fulla med foder, de ytor utomhus som skrapas minimeras, i syfte att minska buller från traktorskrapor). Utrustningen ska vara så tyst som möjligt (t.ex. pumpar och kompressorer). Högeffektiva fläktar ska användas i anläggningen när naturlig ventilation inte är möjlig eller tillräcklig. I grisenheter används slutna silor, foderstationer för fri eller styrd utfodring som ger låga ljudnivåer från djuren i samband med utfodring. Utrustning för bullerbekämpning ska användas, såsom bullerdämpare eller vibrationsisolering; inneslutning av bullrande utrustning (t.ex. kvarnar, pneumatiska transportörer); ljudisolering av byggnader. Bullerdämpare ska användas (olika hinder mellan bullerkällor och dem som utsätts för buller). Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
12. Minska damm och kontroll av halter (BAT 11 och BAT 27) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan (A–C): Minska dammbildning inuti djurstallar på följande sätt: Använda grövre strömedel till exempel långhalm eller träspån i stället för hackad halm (ej lämpligt i flytgödselbaserade system). Tillföra nytt strömedel med en strömetod som ger lite damm (t.ex. för hand). Tillämpa fri utfodring. Använda fuktigt foder, pelleterat foder eller tillsätta oljiga råvaror eller bindemedel i torrfodersystem. Utrusta torrfoderlager som fylls pneumatiskt med dammavskiljare. Se till att ventilationssystemet är utformat för och drivs med låg hastighet i stallet. Minska dammhalten i stallar med hjälp av en eller flera av följande tekniker: dimspridning oljesprejning (endast tillämpligt på fjäderfäenheter med fåglar som är äldre än ca 21 dagar, är eventuellt ej lämplig för enheter för värphöns) jonisering Behandling av frånluft med ett luftreningssystem: vattenlås (endast lämpligt för enheter med ett tunnelventilationssystem) torrfilter (endast lämpligt för fjäderfäenheter med ett tunnelventilationssystem) våtskrubber våtskrubber med surgjord tvättvätska bioskrubber eller biotricklingfilter luftreningssystem med två eller tre steg biofilter. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
Bästa tillgängliga tekniken är att mäta eller bedöma dammhalterna. (I Finland brukar man inte mäta dammhalter.) Mäts eller bedöms dammhalterna vid din anläggning? Om man vid din anläggning mäter eller bedömer dammhalter, beskriv med vilken teknik/hur man gör det:	ja ☐ nej ☐
13. Minska damm och regelbunden kontroll av lukt (BAT 12 och BAT 26) Orsakar verksamheten luktolägenheter för känsliga områden (t.ex. bostadsområden, skolor, daghem, rekreationsområden, sjukhus, vårdhem, känsliga ekosystem/livsmiljöer)? Kan det väntas att verksamheten kommer att orsaka luktolägenhet för känsliga områden? Innehåller det gällande miljötillståndet villkor för lukt? Hur har man konstaterat att det förekommer luktolägenhet? Om verksamheten orsakar/kan förväntas orsaka luktolägenheter för känsliga områden, ska bästa tillgängliga teknik innehålla en lukthanteringsplan för anläggningens miljöledningssystem, i vilken beskrivs följande: Lämpliga lukthanteringsåtgärder och -tidsfrister; hur luktövervakningen genomförs; vilka åtgärder som vidtas vid identifierade luktproblem; ett program för förebyggande och eliminering av lukt, som är utformat för att identifiera källan/källorna, övervaka luktutsläpp, för att fastställa bidraget från olika källor och för att genomföra åtgärder för eliminering och/eller reduktion; en genomgång av tidigare lukthändelser och avhjälpande åtgärder samt spridning av kunskap om luktolägenheter. Luktutsläpp kan kontrolleras på följande sätt: EN-standarder (t.ex. en dynamisk luktundersökning enligt EN 13725 för att fastställa lukthalten). Vid tillämpning av alternativa metoder, för vilka det inte finns EN-standarder (t.ex. mätning/bedömning av luktexponering, bedömning av luktkonsekvenser) kan man använda ISO-standarder, nationella eller andra internationella standarder. Bästa tillgängliga tekniken är att regelbundet kontrollera luktusläpp i luften. Om du svarade att verksamheten orsakar/förväntas orsaka luktolägenheter för känsliga områden, svara även på följande frågor: Har anläggningen en lukthanteringsplan? Kontrolleras luktutsläpp vid anläggningen? Innehåller det gällande miljötillståndet villkor om kontroll av luktutsläpp? Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐
14. Förebygga lukter (BAT 13) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst två av följande tekniker (A–G). Säkerställa lämpliga avstånd mellan anläggningen/enheten och de känsliga områdena (t.ex. bostadsområden, skolor, daghem, rekreationsområden, sjukhus, vårdhem, känsliga ekosystem/livsmiljöer). Tillämpa en eller flera av följande principer: Djuren och ytorna hålls torra och rena (t.ex. foderspill undviks, gödsel på liggytor med delvis dränerande golv undviks). Gödselns luktavgivande yta minskas (t.ex. genom användning av metall- eller plastspalt, golv med kanaler för en mindre exponerad stallgödselyta). Stallgödsel avlägsnas ofta till ett externt (täckt) gödsellager. Sänkt temperatur på stallgödseln (t.ex. genom kylning av flytgödsel) och i inomhusmiljön. Luftflödet och lufthastigheten över stallgödselytan minskas. Strömedlet i ströbaserade system hålls torrt och luckert. Optimera utsläppsförhållandena för frånluft från djurstallet genom att använda en eller flera av följande tekniker: Öka utloppets höjd (t.ex. frånluft släpps ut ovanför taknivå, skorstenar, avleda luftutsläpp genom taknocken i stället för genom väggarnas lägre del). Öka den vertikala utgående ventilationshastigheten. Effektiv placering av externa barriärer för att skapa turbulens i det utgående luftflödet (t.ex. vegetation). Sätta på avledningskåpor på frånluftöppningar placerade i väggarnas lägre delar för att leda frånluften ned mot marken. Sprida frånluften på den sida av stallet som är vänd bort från det känsliga området. Rikta takåsen på en naturligt ventilerad byggnad tvärs mot den förhärskande vindriktningen (gäller inte befintliga byggnader). Använda ett luftreningssystem, exempelvis följande: Bioskrubber (eller biotricklingfilter). Biofilter (kan endast användas i flytgödselbaserade system, det ska finnas tillräckligt med utrymme för biofilterkonstruktionen). Luftreningssystem med två eller tre steg. Använda en eller flera av följande tekniker för lagring av stallgödsel: Täcka flytgödsel eller fastgödsel under lagring. Placera lagret med beaktande av den förhärskande vindriktningen och/eller vidta åtgärder för att minska vindhastigheten omkring och över lagret (t.ex. träd, naturliga barriärer). Minimera omrörning av flytgödsel. Behandla stallgödsel med en av följande tekniker för att minimera luktutsläpp under (eller före) spridning på åkermark: Aerob nedbrytning (luftning) av flytgödsel. Kompostering av fastgödsel. Anaerob nedbrytning. Använda en eller flera av följande tekniker för spridning av stallgödsel på åkermark: Bandspridare, ytmyllningsaggregat eller djupmyllningsaggregat för spridning av flytgödsel. Nedbruka stallgödsel så snart som möjligt. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
15. Övervaka utsläpp av ammoniak, damm och/eller lukt från djurstall som är utrustat med ett luftreningssystem (skrubber) (BAT 28) Obs! I Finland förekommer vanligtvis inte krav på luftreningssystem, och de används sällan. Är anläggningens djurstall utrustade med ett luftreningssystem? Om det vid din anläggning används ett luftreningssystem, på vilket sätt har det konstaterats att systemet fungerar eller hur kontrollerar man att systemet fungerar?	ja ☐ nej ☐
I enlighet med BAT-slutsatserna är bästa tillgängliga teknik att övervaka utsläpp av ammoniak, damm och/eller lukt från varje djurstall som är utrustat med ett luftreningssystem genom att använda minst ett av de följande tekniker: Kontroll av luftreningssystemets prestanda genom mätning av ammoniak, lukt och/eller damm under praktiska anläggningsförhållanden. Mätningarna görs i enlighet med ett föreskrivet mätprotokoll och med hjälp av EN-standardmetoder eller andra metoder (ISO, nationella eller internationella). Detta görs en gång. Tillämpas inte om luftreningssystemet har kontrollerats i kombination med ett liknande inhysningssystem och liknande driftsförhållanden. Kontroll av att luftreningssystemet fungerar effektivt (t.ex. genom kontinuerlig registrering av driftsparametrar eller med hjälp av larmsystem). Detta gör varje dag. Med kontinuerlig registrering av driftsparametrar avser exempelvis att man använder en elektronisk loggbok eller att man registrerar uppgifter om mätningar och verksamheten. De parametrar som ska registreras beror på luftreningssystemets typ (t.ex. reningsmedlets pH och ledningsförmåga, reningssystemets luftflöde och tryckminskning, pumpens driftstid samt vatten- och syraförbrukning). Övriga parametrar kan registreras för hand.

FRÅGOR ANGÅENDE GÖDSELHANTERING Svara på de punkter som gäller gödselhanteringssystemet som används vid anläggningen (t.ex. endast frågor angående flytgödsel).
16. Minska ammoniakutsläpp från fastgödsellager (BAT 14) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Minska förhållandet mellan fastgödselstackens avgivande yta och dess volym. Täcka fastgödselstackar (eventuellt inte tillämpligt för otorkad fastgödsel om stacken fylls på ofta). Lagra torkad fastgödsel i en lada. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
17. Förebygga utsläpp till mark och vatten från ett fastgödsellager (BAT 15) Bästa tillgängliga tekniken är att använda följande metoder för att lagra fastgödsel (i prioriteringsordning). Lagra torkad fastgödsel i en lada. Använda en betongsilo för lagring av fastgödsel. Lagra fastgödsel på ett tätt underlag med ett dräneringssystem och en uppsamlingsbehållare för lakvatten. Välja en lagringsanläggning med tillräcklig kapacitet för förvaring av fastgödsel under perioder då spridning på åkermark inte är möjlig. Lagra fastgödsel i stukor på avstånd från ytvatten och/eller underjordiska vattenflöden och dräneringsledningar. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
18. Minska ammoniakutsläpp från ett flytgödsellager (BAT 16) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan (A–C). Lämplig utformning och hantering av flytgödsellagret genom att använda en kombination av följande tekniker: Minska förhållandet mellan flytgödsellagrets avgivande yta och dess volym (eventuellt inte allmänt tillämpligt för befintliga lager). Minska vindhastighet och luftväxling på flytgödselytan genom att hålla lagret vid en lägre fyllnadsnivå (eventuellt inte allmänt tillämpligt för befintliga lager). Minimera omrörning av flytgödsel. Täcka flytgödsellagret: fast täckning, flexibel täckning, flytande täckning (bl.a. plastkulor, halm, svämtäcke). Surgörning av flytgödsel. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
19. minska ammoniakutsläpp till luft från ett jordinvallat flytgödsellager (lagun) (BAT 17) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst ett av följande tekniker. Minimera omrörning av flytgödsel. Täcka lagunen med en flexibel och/eller flytande täckning (t.ex. flexibla plastskivor, lättklinkerkulor, svämtäcke, halm). Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐
20. Förebygga utsläpp till mark och vatten från uppsamling och bortledning av flytgödsel och från ett lager och/eller en lagun (BAT 18) Bästa tillgängliga tekniken är att använda minst två av följande tekniker. Använda lager som motstår mekanisk, kemisk och termisk påverkan. Välj en lagringsanläggning med tillräcklig kapacitet för förvaring av flytgödsel under perioder då spridning på åkermark inte är möjlig. Utrustning och anläggningar för uppsamling och bortledning av flytgödsel (t.ex. gropar, kanaler, dräneringsrör, pumpstationer). Lagra flytgödsel i laguner med tät botten och vägg (ler- eller plastfodring eller dubbelt foder). Installera ett system för att upptäcka läckage, t.ex. bestående av ett geomembran, ett dräneringsskikt och ett dräneringssystem (kan endast tillämpas på nya gödsellager). Kontrollera minst en gång per år att lagren konstruktionsmässigt är i fullgott skick. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
21. Behandling av gödsel inom anläggningen (BAT 19) Behandlas gödsel vid anläggningen (genom separering, nedbrytning, luftning eller dylik metod)?	ja ☐ nej ☐
Teknikerna i denna förteckning är enligt BAT-slutsatserna den bästa tillgängliga tekniken för behandling av gödsel inom anläggningen. Om gödsel behandlas vid anläggningen, kryssa för de behandlingsmetoder som används vid din anläggningen: Separering av flytgödsel (skruvpress, dekanter-centrifug, koagulering-flockning, separering med såll, filterpressning). Nedbrytning av stallgödsel i biogasanläggning. Användning av en extern tunnel för torkning av stallgödsel. Luftning av flytgödsel (aerob behandling). Nitrifikation-denitrifikation av flytgödsel. Kompostering av fastgödsel. Används det någon annan metod för att behandla gödsel, vilken? Beskriv här vid behov den nuvarande verksamheten och eventuella planer för att utveckla gödselbehandlingen vid anläggningen:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
22. Minska utsläppen av kväve, fosfor och patogena mikroorganismer till mark och vatten från spridning av stallgödsel (BAT 20) Bästa tillgängliga teknik är att använda alla de tekniker som anges nedan. Bedöma marken där stallgödsel ska spridas för att identifiera riskerna för avrinning, med beaktande av jordtyp, markförhållanden och markens lutning, klimatförhållanden, dränering och bevattning av fältet, växtföljd, vattenresurser och vattenskyddsområden. Hålla tillräckligt avstånd mellan de fält där stallgödsel sprids (lämna en ogödslad markremsa) och områden där det finns risk för avrinning till vatten, t.ex. vattendrag, källor, brunnar, grannfastigheter (inbegripet häckar). Undvika spridning av stallgödsel när risken för avrinning kan vara betydande. Stallgödsel får inte spridas när fältet är översvämmat, fruset eller snötäckt; markförhållandena, markens lutning eller dränering är sådana att risken för avrinning eller dränering är hög; avrinning kan förutses på grund av förväntade regn. Vid spridning beaktas gödselns kväve- och fosforinnehåll, markegenskaperna (t.ex. näringsinnehåll), grödans behov samt väder- eller markförhållanden. Synkronisera stallgödseltillförseln med grödornas näringsbehov. Kontrollera med jämna mellanrum de fält där stallgödsel sprids för att upptäcka tecken på avrinning och vidta åtgärder vid behov. Säkerställa att lastning av stallgödsel kan ske effektivt utan läckage. Kontrollera att maskiner för stallgödselspridning är i gott skick och inställda för korrekt giva. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
23. Minska ammoniakutsläpp till luft från flytgödsel från spridning av flytgödsel med spridningstekniska metoder (BAT 21) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Utspädning av flytgödsel som sprids med ett bevattningssystem med lågt tryck. Spridning av gödsel med släpslang eller släpfot. Ytmyllningsaggregat (öppen skåra). Djupmyllningsaggregat (sluten skåra). Surgörning av flytgödsel. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
24. Minska ammoniakutsläpp till luft från flytgödsel från spridning av stallgödsel genom att nedbruka stallgödseln i marken (BAT 22) Bästa tillgängliga tekniken är att nedbruka gödseln i marken så snabbt som möjligt efter spridning. Bästa tillgängliga tekniken är att nedbruka gödseln i marken senast fyra timmar efter spridning. Om detta inte är möjligt är bästa tillgängliga tekniken att nedbruka gödseln i marken senast 12 timmar efter spridning (t.ex. om arbetskraften och de maskinella resurserna är för dyra). Nedbrukning av flytgödsel sker antingen genom plöjning eller med annat markbearbetningsredskap, t.ex. pinnharv, fjäderharv eller annan harv, beroende på jordtyp och markförhållanden. Stallgödseln blandas fullständigt med jord eller täcks helt. Fastgödselspridning sker med en lämplig spridare (t.ex. rotationsspridare, bakåtkastande spridare, kombispridare). Tillämplighet: Inte tillämpligt för vall och betesmark och reducerad markberedning, utom vid vallbrott eller vid återsådd. Inte tillämpligt för odlad mark med grödor som kan skadas genom nedbrukning av stallgödsel. Nedbrukning av flytgödsel är inte tillämpliga efter spridning med hjälp av yt- eller djupmyllningsaggregat. Nedbrukas gödsel som spridits ut på åkern i marken 4 timmar efter spridning? Nedbrukas gödsel som spridits ut på åkern i marken 12 timmar efter spridning? Innehåller det nuvarande miljötillståndet villkor om att gödseln ska nedbrukas i marken så snabbt som möjligt efter spridning? Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐
25. Övervaka totalkväve och totalfosfor i stallgödsel (BAT 24) Bästa tillgängliga teknik är att övervaka utsöndrat totalkväve och totalfosfor i stallgödsel genom att använda en av följande tekniker minst en gång per år för varje djurkategori. Kontrolleras mängderna totalkväve och totalfosfor enligt djurkategori vid din anläggning? Om mängderna totalkväve och totalfosfor kontrolleras enligt djurkategori, hur genomförs det?	ja ☐ nej ☐
Bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna är att övervaka utsöndrat totalkväve och totalfosfor i stallgödsel genom att använda minst en av följande tekniker minst en gång per år enligt djurkategori. Beräkning med hjälp av en massbalans för kväve och fosfor baserad på foderintaget, fodrets råproteinhalt, totalfosforhalt samt djurens produktivitet. Uppskattning med hjälp av gödselanalys av totalkväve- och totalfosforhalt.

ÖVERVAKNING AV AMMONIAKUTSLÄPP OCH BEDÖMNING AV MINSKNINGEN AV DEM
26. Övervaka ammoniakutsläpp till luft (BAT 25) Övervakas ammoniakutsläppen vid din anläggning årligen? Om ammoniakutsläppen övervakas, hur genomförs det? Bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna är att övervaka ammoniakutsläpp till luft genom att använda minst en av följande tekniker. Uppskattning med hjälp av en massbalans som görs för varje djurkategori och som baserar sig på utsöndringen och innehållet av totalkväve (eller totalt ammoniumkväve) i varje led av gödselhanteringen. Beräkning genom mätning av ammoniakhalten och ventilationshastigheten med hjälp av ISO-, nationella eller internationella standardmetoder eller andra metoder (varje gång det sker betydande ändringar av typen av fjäderfä som föds upp vid anläggningen eller produktionsformen). Uppskattning med hjälp av emissionsfaktorer, en gång per år för varje djurkategori. Detta avser emissionsfaktorer enligt djurplats och period för gödselbehandling (kg/NH3/djurplats/år). Beräkningen ger anläggningens totala utsläpp för varje djurkategori under varje period för gödselbehandling.	ja ☐ nej ☐
27. Minska ammoniakutsläpp från hela produktionsprocessen för uppfödning av gris (BAT 23) Bästa tillgängliga teknik är att uppskatta/beräkna hur mycket åtgärderna vid anläggningen har minskat ammoniakutsläppen från hela produktionsprocessen. Har man vid anläggningen bedömt hur mycket de vidtagna åtgärderna har minskat ammoniakutsläppen från hela produktionsprocessen jämfört med om åtgärderna inte hade vidtagits? Ifall ja, hur genomfördes bedömningen? Innehåller miljötillståndet villkor om beräkning eller rapportering av ammoniakutsläpp från hela produktionsprocessen? Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	ja ☐ nej ☐ ja ☐ nej ☐
FRÅGOR ENLIGT DJURART Svara endast på de frågor som gäller djurarter vid din anläggning.
28. Minska ammoniakutsläpp från grisstall (BAT 30) Bästa tillgängliga teknik är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan (A–E): Tillämpa följande tekniker som utgår från principen om att den ammoniakavgivande ytan minskas, mer frekvent utgödsling av flytgödsel, urin separeras från träck och strömedel hålls rent och torrt. En gödselkällare (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Används endast i kombination med en kompletterande begränsningsåtgärd, t.ex. en kombination av foderstyrningstekniker, luftreningssystem, sänkning av pH i flytgödseln, eller kylning av flytgödsel. Gäller alla grisar. Ett vakuumsystem för frekvent utgödsling av flytgödsel (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Gäller alla grisar. Gödselkanal med sluttande väggar (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Gäller alla grisar. En skrapa för frekvent utgödsling av flytgödsel (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Gäller alla grisar. Frekvent utgödsling av flytgödsel med hjälp av spolning (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Gäller alla grisar. Mindre gödselkällare (vid delvis dränerande golv). Suggor i betäckning och dräktiga suggor och växande grisar. Hel ströbädd (vid fast betonggolv). Suggor i betäckning och dräktiga suggor, tillväxtgrisar och växande grisar. Inhysning med hydda (vid delvis dränerande golv). Suggor i betäckning och dräktiga suggor, tillväxtgrisar och växande grisar. Ströad liggbox (vid fast betonggolv). Grisar eller växande grisar. Konvext golv och separerade gödsel- och vattenkanaler (vid boxar med delvis dränerande golv). Grisar eller växande grisar. Ströade boxar och kombinerad gödselproduktion (flytgödsel och fastgödsel). Digivande suggor. Foder-/liggboxar på fast golv för suggor i betäckning och dräktiga suggor (vid ströade boxar). Gödseltråg (vid helspaltgolv eller delvis dränerande golv). Uppsamling av stallgödsel i vatten för tillväxtgrisar eller växande grisar. V-formade gödselband för växande grisar (vid delvis dränerande golv). En kombination av vatten- och gödselkanaler för suggor (vid helspaltgolv). Ströad yttre gång för växande grisar vid fast betonggolv (tillämpas inte i kalla klimat). Kylning av flytgödsel (ytterligare information om kylning i avsnittet om tekniker enligt BAT-slutsatser). Användning av ett luftreningssystem, exempelvis våtskrubber med surgjord tvättvätska, luftreningssystem med två eller tre steg, bioskrubber (eller biotricklingfilter). Surgörning av flytgödsel. Användning av flytande bollar i gödselkanalen (för växande grisar). Inte tillämpligt för enheter som har gödselrännor med sluttande väggar och enheter som tillämpar utgödsling av flytgödsel genom spolning. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
29. Minska ammoniakutsläpp från stall för värphöns (BAT 31) Bästa tillgängliga teknik för att minska ammoniakutsläpp till luft från varje stall för värphöns är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Utgödsling med gödselband (vid system med inredda eller oinredda burar) med minst en utgödsling per vecka med lufttorkning, eller två utgödslingar per vecka utan lufttorkning. I system utan burar: Mekaniskt ventilationssystem och långa utgödslingsintervall (vid djupströsystem med en gödselgrop) endast om användning i kombination med en kompletterande begränsningsåtgärd, t.ex. uppnående av en hög torrsubstanshalt i gödseln eller ett luftreningssystem. Gödselband eller gödselskrapa vid djupströsystem med en gödselgrop. Mekanisk lufttorkning av stallgödsel med hjälp av rör vid djupströsystem med en gödselgrop. Mekanisk lufttorkning av stallgödsel med hjälp av perforerat golv vid djupströsystem med en gödselgrop. Gödselband (vid aviarier). Mekanisk torkning av strömedel med hjälp av inomhusluft vid fast golv med djupströ. Användning av ett luftreningssystem, exempelvis våtskrubber med surgjord tvättvätska, luftreningssystem med två eller tre steg, bioskrubber eller biotricklingfilter. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
30. Minska ammoniakutsläpp från slaktkycklingstall (BAT 32) Bästa tillgängliga teknik för att minska ammoniakutsläpp till luft från varje stall för värphöns är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Mekanisk ventilation och ett icke-läckande vattningssystem vid fast golv med djupströ. Mekanisk torkning av strömedel med hjälp av inomhusluft vid fast golv med djupströ. Naturlig ventilation och ett icke-läckande vattningssystem vid fast golv med djupströ. Strömedel på gödselband och mekanisk lufttorkning vid golvsystem med flera våningar. Värmt och kylt ströat golv vid förekomst av combidecksystem. Användning av ett luftreningssystem, exempelvis våtskrubber med surgjord tvättvätska, luftreningssystem med två eller tre steg, bioskrubber eller biotricklingfilter. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐ ☐ ☐
31. Minska ammoniakutsläpp från stall för ankor (BAT 33) Bästa tillgängliga teknik för att minska ammoniakutsläpp till luft från varje stall för ankor är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan, vilka använder sig av naturlig ventilation eller maskinell ventilation. Frekvent tillsats av strömedel vid fast golv med djupströ eller djupströ kombinerat med spaltgolv. Frekvent utgödsling vid helspaltgolv. Endast tillämpligt på uppfödning av myskankor (Cairina moschata), av sanitära skäl. Användning av ett luftreningssystem, exempelvis våtskrubber med surgjord tvättvätska, luftreningssystem med två eller tre steg, bioskrubber eller biotricklingfilter. Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐
32. Minska ammoniakutsläpp från kalkonstallar (BAT 34) Bästa tillgängliga teknik för att minska ammoniakutsläpp till luft från varje stall för värphöns är att använda en eller flera av de tekniker som anges nedan. Naturlig eller maskinell ventilation och ett icke-läckande vattningssystem (vid fast golv med djupströ). Använda ett luftreningssystem, exempelvis följande: våtskrubber med surgjord tvättvätska luftreningssystem med två eller tre steg bioskrubber (eller biotricklingfilter). Om verksamheten vid anläggningen inte genomförs enligt ovan nämnda BAT, beskriv här den nuvarande verksamheten och hur man ämnar utveckla verksamheten:	Är i bruk ☐ ☐ ☐ ☐	Har beaktats i miljötillståndet ☐ ☐ ☐ ☐	Kan inte tillämpas ☐ ☐ ☐ ☐

TILL SLUT En kort beskrivning av verksamheten i djurstallet samt om de exceptionella situationer där du anser att utsläppsnivåerna inte bör tillämpas: Egen åsikt om behovet av att uppdatera det gällande miljötillståndet: Behöver inte kontrolleras ☐ Bör kontrolleras ☐ Motiveringar, om du anser att miljötillståndet inte behöver uppdateras: Utrymme för övriga eventuella utredningar, såsom åsikter om och planer för att utveckla verksamheten:

Datum för ifyllnad av blanketten: Ifyllarens namn: